# data[].attributes.body
Piaget er aktuel i pædagogisk praksis, da pædagogisk opgaver er at støtte andres indre læringsproces via anerkendende relation (påvirkning)
Fokuser på alle 3 dimensioner, da alle 3 er vigtige for læring:

1. At vi skal have skabt nogle indre skemaer, som vi kan erfarer verdenen ud fra. (Vi putter det vi erfarer i bestemte skemaer i hjernen.)

2. At det er muligt at støtte og påvirke andres læring, hvis de ønsker det. Dvs.at der er en social del af læring.

3. At læring er en indre proces i mennesket.

De 3 former han bruger til at beskrive læring er:
Kumulativ, assimilativ og akkomodativ læring.

# data[].attributes.body
Lev Vygotsky mener at sociale interaktioner spiller en central rolle i børns læring. De små trygge rammer i dagplejen er vigtige for børn, så de er trygge ved at bevæge sig ud i lærings zonen.

Vygotsky mener også at sproget ikke er medfødt, men noget vi skaber gennem social interaktion.

Små børn er opmærksomme på kropssprog og vil forsøge at efterligne mimik og sprog.

# data[].attributes.body
Det vi ved. (NUZO komfortzonen)

# data[].attributes.body
Vi lærer noget nyt til det vi lærer. (NUZO læringszonen)

# data[].attributes.body
Nærmest udviklingszone
Foran - ved siden ad - bagved.

# data[].attributes.body
Bowlby = tilknytning medfødt
3 forskellige tilknytnings typer

# data[].attributes.body
Dian Sommer

# data[].attributes.body
Front stage: de situationer hvor du spiller en rolle sammen med andre.
Back stage: der hvor du kan værehelt dig selv.
Midterscenen: (joshua Meyrowitz) sociale medier. Du kan præsenterer dig på den måde du vil.

# data[].attributes.body
Identitetsdannelse kan ikke længere løsrive sig for de digitale medier.

# data[].attributes.body
Learning by doing er et grundprincip.
Spejdere bruger meget belønning (mærker til uniformen.)

# data[].attributes.body
Belønning og afstraffelse.
Bruges rigtig meget i apps.

# data[].attributes.body
“Leaning by doing”
Stor indflydelse på de danske skoler. Projektarbejdsmetoden og det eksperimenterende er stadig en del af skolerne.
Opdragelsen var nøglen til at bevare og udvikle det demokratiske samfund.
Uddannelse= lære børn at tænke selvstændigt. Drage egne erfaringer. Var en forudsætning   for at man som voksen kunne handle ansvarligt i et demokratisk samfund.
Sansning og tænkning førte til erkendelse. (Viden og erfaring om omverdenen.)
Erkendelsesprocessen skulle være eksperimenterende, lære gennem praktisk øvelse og undersøgelse, aktive og handlende børn.
Læren skulle ikke være en autoritet i kraft af magt, men i kraft af større livserfaring.

# data[].attributes.body
ændre opførsel (NUZO panik)

# data[].attributes.body
Man kan også bruge piaget teori i digital læring i forhold til egen læring.

# data[].attributes.headline
FLOW s.214 i pædagogik og psykologi bogen. 

# data[].attributes.subject
FLOW s.214 i pædagogik og psykologi bogen. 

# data[].attributes.body
Flow er en tilstand så dybt involverende at intet andet er tydeligt (fordybelse)
Kendetegn for FLOW

Barnet udviser dyb koncentration.

Barnet har ingen opmærksomhed til overs for andre ting

Barnet mister tidsfornemmelsen.

# data[].attributes.body
Skinner mener at ved at belønne, får man børn til at ville mere.
At fx. en bestemt adfærd er ønskværdig.

# data[].attributes.body
Freud mente at ens opvækst, sociale arv har stor betydning for de muligheder børnene får (uddannelse m.m.)

# data[].attributes.body
Ved at. (Hvad)
Ved hvordan.
Ved hvorfor.

# data[].attributes.body
Straf.
Fx. Når du gør, får du slag= gør ikke.

# data[].attributes.headline
Relationsarbejde er en vigtig del i mit arbejde, når relationer er skabt, kan jeg påvirke brugeren i de retninger som skønnes relavante og givende,støttende,bringe udvikling frem.

# data[].attributes.subject
Relationsarbejde er en vigtig del i mit arbejde, når relationer er skabt, kan jeg påvirke brugeren i de retninger som skønnes relavante og givende,støttende,bringe udvikling frem.

# data[].attributes.body
Det kan være svært at blive i den professionelle rolle i relationsarbejde, da brugerne er skrøbelige og har været i livet på den meget ubarmhjertige måde.
Brugernes eget billed af deres identitet er sløret, de formår ikke at have focus på de gode oplevelser, som jo kan bidrage til den gode historie i deres identitet, det mener jeg er vigtig at det bliver bragt frem til den gode historie .

Jeg har læst om NARRATIV IDENTITET og tænker at jeg igennem relationsarbejde kan arbejde med at skabe en sammenhæng mellem fortid og nutid hos mine brugere,som over tid vil kunne hjælpe dem til at se sammenhænge og mønstre som kan brydes med hjælp og støtte .
Ret spændende at kunne være med til at brugeren får en forståelse for de hændelser der er sket,og få dem til at sætte nogle ord på, som kan vende det om til måske nogle gode historier eller små gode glimt i livet,som tit og ofte er en stor mangel i deres historie.

Det vækker stor nysgerrighed hos mig.tænker at jeg arbejder på den måde,men det bliver sat mere i firkant for mig på den gode måde.
Er dog ikke normalt vildt begejstret for firkanter 😀

# data[].attributes.body
De syv intelligenser