# data[].attributes.body
https://sparengumap.weebly.com/

# data[].attributes.body
https://siimsand.weebly.com

# data[].attributes.body
Õpimapp

# data[].attributes.attachment_link.description
Free weblog publishing tool from Google, for sharing text, photos and video.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Minu ja infotehnoloogia suhe on olnud aeglaselt kulgenud kogemuste jada. Esimesed sammud ulatuvad aastasse 2001, kui läbisin arvutiriistvara kursuse Saksamaal. Edasi aasta hiljem olin Eestis tagasi ning soetasin esimese lauaarvuti. Mudelit ei mäleta, kuid mäletan, et sellega sai igasugu trikke tehtud. Mingi koleda nimega asjaga Format C või mis ta oligi, ei mäleta, tegin arvuti puhtaks ning töötas veel mitu head aastat, kuni tulid lapsed ja selle ära trööpasid. Sealt edasi juba natuke uhkem arvuti ehk sülearvuti ning veel mõned aastad edasi sai isegi mini iPadi ostetud. Ikkagi mini, mitte tavaline kolakas tahvelarvuti. Kui nüüd edasi hüpata hea mitu aastat, siis tuli minu ellu selline tegelane nagu programmeerimine. Läbisin MOOC-i kursused ning kursuste läbimine oli kõik, mille najalt alustasin informaatikaõpetaja erialal õppimist.
Selline põgus ülevaade minu ja infotehnoloogia vahelisest sõprusest.

Kuidas hindan oma oskusi infotehnoloogia kasutamise osas?
Hindan oma oskusi keskpäraseks, sest on olemas piisavalt arenguruumi, et täita erinevate teadmistega. Informaatika on selline tore valdkond, mis ei lase mugavalt diivanile istuma jääda, vaid tõukab erinevaid lahendusviise otsima ja katsetama.

Ootused. Ootustega on sellised lood nagu loengus, kas küsimusi on. Tihti küsimusi ei ole või need tulevad hiljem peale loengut. Ootused tekitavad pettumust, seega lasen end üllatada ning leian igast loengust midagi, mida saan endaga kaasa võtta kui lõpetan ülikooli.

Miline Youtube video mind iseloomustaks? Ehk oleks see Baz Luhrmanni laul "Sunscreen" või "Everybody's Free", kuidas keegi pealkirjastab laulu. Laul on lennule '99. Laul kannab endaga kaasas lihtsaid sõnumeid nagu:
/.../Don't worry about the future; or worry, but know that worrying is as
effective as trying to solve an algebra equation by chewing bubblegum /.../
Tõlge oleks umbes, et ära muretse tuleviku pärast, aga tea, et muretsemine on sama efektiivne kui lahendada algebra võrrandit närides nätsu.
Või järgmine, et ära raiska aega armukadeduse peale, mõnikord oled ees, mõnikord taga; võistlus on pikk, ja lõpus oled üksi iseendaga.
/.../ Don't waste your time on jealousy; sometimes you're ahead, sometimes you're behind...

the race is long, and in the end, it's only with yourself /../

Miks just see laul, võib- olla sellepärast, et laul on lihtne, kuid omab sügavat mõtet: elus ei ole palju vaja teada keerulisi asju, tuleb teada põhitõdesid, mis on oma olemuselt lihtsad ning elu on palju kergem 😊

# data[].attributes.attachment_link.description
Minu ja infotehnoloogia suhe on olnud aeglaselt kulgenud kogemuste jada. Esimesed sammud ulatuvad aastasse 2001, kui läbisin arvutiriistvara kursuse Saksamaal. Edasi aasta hiljem olin Eestis tagasi ning soetasin esimese lauaarvuti. Mudelit ei mäleta, kuid mäletan, et sellega sai igasugu trikke tehtud.

# data[].attributes.attachment_link.description
Õppetöös õpilasena on tulnud teha ikka töid. Enamasti mingid esitlused PowerPoint-is. Word-i kasutamine. Excel-it olen ka pidanud kasutama. Õpilasena olen ka operatsioonisüsteeme pidanud kasutama. Tavaliselt windows, aga ka vahest harva linux-it. Ma väga nendega "mänginud" ei ole. Command-is olen väga vähe teinud asju.

# data[].attributes.body
õpimapp

# data[].attributes.attachment_link.description
Aly Valvas - otsin põnevaid segatehnika võtteid, kus kohtuvad tehnoloogia, fotograafia ning käsitöö ​ Tartu Ülikool Arvutiteaduste instituut Esitluste koostamiseks olen klassikaliselt...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kes on haridustehnoloog?

Haridustehnoloog on pedagoogiline töötaja, kes omab õpetaja ja infotehnoloogi kompetentsi.
Tema põhiülesandeks on üldhariduskoolis e-õppe korraldamine, koordineerimine ja arendamine.

Haridustehnoloogide blogid

Viimsi Kooli haridustehnoloogi blogi:
http://viimsiharidustehnoloog.blogspot.com.ee/

Lilleküla haridustehnoloogi blogi:
http://lillekylaharidus.blogspot.com.ee/

Tallinna 32. Keskkooli haridustehnoloogi blogi:
http://annetiits.eu/haridustehnoloog/

Ühised jooned:

Ühiseid teemasid on palju. Interneti turvalisus, uurimustööde - loovtööde kirjutamine, veebilehekülgede tutvustusi erinevateks õppeaineteks, kasulikke linke õpetajale.

Erinevused:

Tallinna blogis on erinevad töötoad just mõeldud õpetajatele, samas Viimsi ja Lilleküla on inspireerinud nii õpetajaid kui õpilasi haridustehnoloogi blogi kasutama.

Haridustehnoloogide kuumad teemad

Nende valitud blogide seast ühtegi kuuma teemat välja ei tulnud. Lugesin Haridustehnoloog kirjutab blogi, kus arutleti teemal "Tehnoloogiaarengu mõju tuleviku töökohale"

Mina ja haridustehnoloog

Umbes kolm - neli aastat tagasi oli isegi soov saada haridustehnoloogiks. Minna õppima. Takistuseks sai minu kehva inglise keele oskus. Hetke seisuga minust haridustehnoloogi ei saa. Valdkond on minu jaoks liiga laialivalguv. Tulevikus - mine tea.

# data[].attributes.attachment_link.description
Haridustehnoloog on pedagoogiline töötaja, kes omab õpetaja ja infotehnoloogi kompetentsi. Tema põhiülesandeks on üldhariduskoolis e-õppe korraldamine, koordineerimine ja arendamine. Viimsi Kooli haridustehnoloogi blogi: http://viimsiharidustehnoloog.blogspot.com.ee/ Lilleküla haridustehnoloogi blogi: http://lillekylaharidus.blogspot.com.ee/ Tallinna 32. Keskkooli haridustehnoloogi blogi: http://annetiits.eu/haridustehnoloog/ Ühised jooned: Ühiseid teemasid on palju. Interneti turvalisus, uurimustööde - loovtööde kirjutamine, veebilehekülgede tutvustusi erinevateks õppeaineteks, kasulikke linke õpetajale.

# data[].attributes.attachment_link.description
Põhikoolis ja gümnaasiumis õppisime kuidas koostada PowerPointi, kuidas kasutada Wordi, Gimpi jne. Programmeerimist meile ei õpetatud. Bakalaureuseõppe esimesel aastal sain oma esimese isikliku sülearvuti, varem otsest vajadust ei olnud. Matemaatika bakalaureuseõppes läbisin järgmised ained- Programmeerimine (6 EAP), Objektorienteeritud programmeerimine (6 EAP), Infotehnoloogia koolis (3EAP), Hariduslikud programmeerimiskeeled (3 EAP), Koolirobootika I (3 EAP).

# data[].attributes.attachment_link.description
Saaada tuttavaks tänapäevases koolis kasutusel olevate võimalustega (nii tark-, kui ka riistvaraga). K.a., kui/kas mõni nendest on riigi poolt kuidagi soovitatav (robotid HITSA kaudu vms). Millised on õpetajate kõige julgemad soovid tehnoloogia suhtes?

# data[].attributes.attachment_link.description
Bakalaureuseõppes saime infotehnoloogiat küllaltki palju, kuid üksi aine ei olnud mulle nö meeldiv. Kõik aineid jäid veidi arusaamatuks ning olid keerulised. Üldjuhul eeldasid õppejõud, et kui ma olen tulnud ülikooli ja nende ainet võtan siis olen programmeerimises ja arvuti kokkupanemises kõva käsi. Tegelikult ei saanud ma nendest mitte midagi aru.

# data[].attributes.attachment_link.description
on üsna kesised, Waldorfkoolis töötame ikka põhiliselt kriidi ja tahvliga. Oskan kasutada laua- ja sülearvutit, nutitelefoni, ja abistada õpilasi nende kasutamisel, aga tavaliselt on nad ikka minust targemad ja kiiremad ja nutikamad. Tundides kasutame õpilastega GeoGebra nutirakendust Graphing Calc, siis ei pea maja teise otsa arvutiklassi minema, aga saan hakkama ka arvutiklassi ja projektoriga.

# data[].attributes.body
https://opimapp1819.blogspot.com/

# data[].attributes.body
https://merilinimapp.blogspot.com/

# data[].attributes.body
https://eveopimapp
.blogspot.com/

# data[].attributes.body
https://opimapp-lee.weebly.com/

# data[].attributes.body
https://infkoolis.blogspot.com/

# data[].attributes.attachment_link.description
Tahaks loota, et 10 aasta pärast ei jää tehnoloogiarengust maha ja jõuab pakkuda õpilastele kaasaegseid teadmisi. Kuidas tulevikukoolis toimuks info esitamine õppijatele? Mitmekülgselt ja...

# data[].attributes.attachment_link.description
Milline on kool kümne aasta pärast? 10 aastat ei ole just teab mis pikk aeg, kui mõelda hariduse peale. Kui mõelda tehnoloogia peale, võib kümne aasta jooksul toimuda nii kiire areng, et ei oska seda endale ette kujutadagi, milliste vidinatega aastal 2029 toimetame (siinkohal on paslik meenutada loengus vaadatud pilti, kus tehnoloogia jookseb pikkade sammudega eest ära ja haridus üritab tal püksisääre küljes rippudes kaasa lohiseda).