# data[].attributes.body
Exit-progam, bandemedlemmer, bandemiljø

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det er ikke bare samfundets skyld, at unge indvandrere slutter sig til grupper eller bander, som er med til at hærge gaderne i blandt andet København.

Politi, socialarbejdere og skoler kan ganske vist utilsigtet være med til at give visse indvandrere en følelse af at være udstødt - men hvis de unge vælger at blive del af en bande, er det også deres eget valg.

Det mener seniorforsker Steffen Jensen fra Rehabiliterings- og Forskningscentret for Torturofre. Han stiller dermed spørgsmålstegn ved enkelte unges begrundelse for at gå imod samfundet.

"Det er klart, at strukturerne i samfundet påvirker de unges beslutning. Men vi kan ikke udelukkende forklare bander og kriminalitet ved at se på marginalisering og udelukkelse, som der har været en vis tendens til før i tiden. Så ville alle, der følte sig udenfor, jo være med i bander. Dem, der er med, er også med, fordi de selv vælger det," siger Steffen Jensen.

Bandemedlem, præst eller politimand

Steffen Jensen har blandt andet undersøgt forholdet mellem samfund, bander og politi i Sydafrika. Han har fokuseret på en voldelig township - ghetto - i den næststørste by Cape Town, hvor han gennem to år boede eller lavede feltarbejde blandt politi, bander, bandernes familier og lokale politikere.

Formålet med forskningen var at finde ud af, hvordan beboerne reagerer på den gængse opfattelse i Sydafrika: At alle farvede i ghettoerne er kriminelle.

"Jeg forsøgte at finde ud af, hvordan man bliver et moralsk menneske i en verden, som er så voldelig og i et omgivende samfund, som er så fordømmende," forklarer Steffen Jensen.

"Nogle unge fandt svar hos banderne, som gik i opposition til samfundet. Andre blev kirkefolk og fandt svar i religion, mens andre blev politikere og endda politifolk. Der er mange forskellige måder, hvorpå mennesker forsøger at blive moralske i et univers, som grundlæggende bliver betragtet som amoralsk," fortæller Steffen Jensen, som i efteråret 2008 udgav bogen 'Gangs, Politics and Dignity in Cape Town'.

Samfundet opleves som en fjende

Steffen Jensen har også deltaget i forskning i ungdomsgrupper i det tidligere Karlebo Kommune i Nordsjælland, hvor især byerne Nivå og Kokkedal for nogle år tilbage var hærget af ballademagere. "I 2003 var Nørrebro Karlebo," som han siger.

Erfaringerne viser, at en del indvandrere i Danmark føler det samme som bandemedlemmerne i Sydafrika - at samfundet er en fjende og vil dem ondt. Indvandrerfamilier oplever for eksempel, at skolelærere og det sociale system er meget kritiske over for, om de kan give deres børn en ordentlig opdragelse. Og de unge oplever at blive standset på gaden af politiet meget oftere end danskere, uanset om oplevelsen stemmer overens med virkeligheden eller ej.

Steffen Jensen mener, at det er med til at stille enkelte unge over for et valg: Enten kan de blive ved med at banke på døren til samfundet og sende deres jobansøgning nummer 100 af sted, og de kan ændre deres navn til Jensen og forsøge igen. Eller de kan tage konsekvensen af at føle sig forfulgt, låse døren udefra og vælge at stå uden for samfundet.

"Banderne er tit et resultat af folk, som har truffet det radikale valg. I Sydafrika mener de unge, at de er frontkæmpere i kampen mod undertrykkelse, og de bliver ved med at reproducere tanken om, at samfundet er imod dem. Problemet vokser, når de stærkeste kæmpere får bekræftet deres oplevelse for tit og dermed beviser for familien og vennerne, at de har ret. Og jeg kunne godt forestille mig, at noget af det samme er ved at ske herhjemme," vurderer han.

Tatoveringer i hovedet

I Sydafrika rykker banderne tættere sammen, når de havner i en konflikt. Nogle medlemmer tatoverer sig endda i hovedet og på kroppen med tekster som 'Me against the world' og 'My mother ain't raised no fool' i betydningen 'jeg er klar over, hvad jeg gør og at jeg er i krig med omverdenen' - et valg truffet ud fra styrke i stedet for dumhed eller svaghed.

Steffen Jensen kan se lidt af den samme selvforståelse blandt rockerne, som går med rygmærker, og blandt indvandrere, som råber højt og opfører sig truende på gaderne i blandt andet København.

"Det handler om at signalere det, der på amerikansk hedder 'I'm a bad motherfucker'. Jeg kan sagtens forestille mig, at de også gør det for at signalere, at de føler sig i ekstrem modsætning til samfundet," siger Steffen Jensen

Ordet 'bande' bestemmer handling

Det er andet end bare gruppernes opførsel, skyderier og udseende, som skaber usikkerhed på gaderne. I Danmark er snakken om 'bander' og 'bandekrig' også med til at skabe problemer, mener Steffen Jensen. Årsagen er, at ordet 'bande' fjerner nuancerne og bestemmer, at vi er nødt til at sætte hårdt ind for at fjerne problemerne.

"Det bliver handlingsanvisende, for det bliver fremstillet, som om det raske samfund har en kræftsvulst, som kan og skal skæres væk. Min forskning viser, at det ikke giver et reelt billede, og at forestillingen bygger på forkerte antagelser. Vi har også et ansvar for, at grupperne ser samfundet som fjendtligt. Vi skal selvfølgelig ikke acceptere, at der bliver skudt i gaderne, men vi skal tænke over, hvad konsekvenserne af vores reaktioner er," siger Steffen Jensen og uddyber:

"Man skal gøre sig klart, om indsatsen er med til at øge eller formindske afstanden mellem staten og indvandrerne. Det er det spørgsmål, der ofte mangler at blive stillet, og min bekymring er, om de ting man har sat i værk med højere straffe og risiko for udvisning er de mest produktive måder at komme af med problemerne på," siger Steffen Jensen.

Næppe store bander i Danmark

I 2002 bestilte Rigspolitiet en rapport hos konsulentfirmaet Rambøll om kriminalitet i danske grupper. Konklusionen lød, at danske grupper typisk er enten 'slæng', 'urogrupper' eller 'krimi-netværk', men at der var et bandelignende netværk i området omkring Hovedbanegården i København.

Men den konklusion sætter Steffen Jensen store spørgsmålstegn ved.

Mange af os synes, at Danmark er et fedt sted, og at staten vil os det godt, og de fleste gange har vi ret. Men der findes en anden del af samfundet, som ofte med lige så stor ret ikke er enig

Steffen Jensen

"Man skal ikke vide meget om det miljø for at vide, at det ikke er én stor bande. Der foregår narkohandel, prostitution og alle mulige andre forbrydelser ved Hovedbanegården, men det er en kreds af mennesker, som hopper ind og ud af miljøet, og som er i intens konkurrence med hinanden om ressourcer. I har skrevet på videnskab.dk, at der ikke er lavet nogen forskning i bander i Danmark. Man kunne mene, at årsagen er, at der ikke er så mange store bander at forske i," siger Steffen Jensen.

Skal have lov at stoppe

Han tilføjer, at hvis blandt andet medier vælger at bruge ordet 'bande' i den bredere betydning 'gruppe på gaden', så er det kun endnu vigtigere at tænke over, hvor hårdt vi sætter ind for at fjerne dem.

"Nogle gange opstår små bander, og så forsvinder de igen. Jeg var også med i en gruppe som 13-årig, hvor vi udkæmpede episke slag mod nabovejen, men vi blev jo ikke ved, og vi fik også 'lov' til at holde op, hvor nogle grupper i både Sydafrika og herhjemme ikke slipper så let for tiltale."

"Så om man bliver medlem af en bande, kommer helt an på, hvad der sker med én, og hvordan det omgivende samfund reagerer, især det retlige system, men også de sociale myndigheder og skolen," siger Steffen Jensen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Det er ikke bare samfundets skyld, at unge indvandrere slutter sig til grupper eller bander, som er med til at hærge gaderne i blandt andet København. Politi, socialarbejdere og skoler kan ganske vist utilsigtet være med til at give visse indvandrere en følelse af at være udstødt - men hvis de unge vælger at blive del af en bande, er det også deres eget valg.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I går fandt der tre skudepisoder sted i København. Politiet har endnu ikke kunnet slå fast, hvorvidt skyderierne var banderelaterede. Men flere tilfælde af bandevold i den seneste tid viser, at der er røre i det københavnske bandemiljø.

Men hvad skal vi som samfund gøre ved det?

Videnskab.dk har nedenfor samlet fem forsker-udsagn fra arkivet om unge, bander og kriminalitet. Flertallet af artiklerne stammer fra en serie artikler om bandekriminalitet, som vi bragte i forbindelse med bandekrigen i 2009. Men problemet med de hårdkogte unge er stadig ikke løst.

Hvad mener du?

Du er velkommen til at debattere forskernes udsagn og komme med et bud på, hvorfor eller hvorfor ikke du er enig i forskernes konklusioner.

Er det et nyttesløst projekt at vikle de unge ud af bandekriminaliteten? Skal vi bare lade dem passe sig selv og skyde hinanden, når de nu selv har valgt et liv som bandemedlem? Eller skal samfundet gøre en ekstra indsats for at få de unge bandemedlemmer på rette spor. Og hvordan gør vi det?

Ordet er dit.

1. Bandevold er en måde at udleve maskulinitet på

"Urolighederne i København er ekstreme udgaver af den måde, som mænd, drenge, grupper og bander i mange sammenhænge forholder sig til hinanden på. Det ligger dybt i mandekulturen at løse konflikter via aggression, vold og fysisk aktivitet, og vi kan se det ved, at det er mænd fra alle grupper, som udøver vold, og ikke kun indvandrerbander, rockere eller folk som er arbejdsløse og marginaliserede," sagde Kenneth Reinicke om bandekonflikten i 2009. Kenneth Reinicke er lektor på Institut for Samfund og Globalisering på Roskilde Universitet.

"Derfor skal vi passe på med at tale om bandemedlemmerne som ekstremt afvigende typer. Det er de selvfølgelig i en vis forstand, fordi de bruger våben og meget barsk vold, men vi normale mænd kan godt genkende noget af drivkraften fra os selv, og den del af historien er det vigtigt at få frem i afbalanceret form," mener Kenneth Reinicke.

Læs artiklen: Alle mænd kan genkende glæden ved bandevold

2. Samfundsstrukturer kan ikke alene forklare bandekriminalitet

"Det er klart, at strukturerne i samfundet påvirker de unges beslutning. Men vi kan ikke udelukkende forklare bander og kriminalitet ved at se på marginalisering og udelukkelse, som der har været en vis tendens til før i tiden. Så ville alle, der følte sig udenfor, jo være med i bander. Dem, der er med, er også med, fordi de selv vælger det," siger Steffen Jensen, seniorforsker Steffen Jensen fra Rehabiliterings- og Forskningscentret for Torturofre.

Læs artiklen: Bandemedlemmer har selv et ansvar

3. Forebyggelse af bander kræver tillid mellem unge og myndigheder

"Det handler frem for alt om, at man opbygger tillidsrelationer, så de unge ikke opfatter systemet, kommunen eller politiet som fjender. Så tror jeg faktisk, at det kan lykkes at komme af med banderne," siger Kirsten Hviid, antropolog på Institut for Historie, Internationale Studier og Samfundsforhold på Aalborg Universitet.

Læs artiklen: Unge vil forsvare gruppen med deres liv

4. Institutioner skoler unge i kriminalitet

"Forskellen er markant. Mange flere af de børn, der har været på institution, bliver kriminelle som voksne. Både piger og drenge bliver oftere dømt for hård kriminalitet end dem, der har været anbragt hos en plejefamilie," siger sociolog Signe Frederiksen. Undersøgelsen er lavet for har lavet Aarhus Universitets Business and Social Sciences og Anvendt Kommunal Forskning (AKF).

Læs artiklen: Døgninstitutioner er med til at gøre børn kriminelle

5. Bandekrig går mest udover banderne selv

"Når der er en bandekonflikt og rivalisering, er det klart, at når der er skyderi og vold, så fører det til hævnaktioner, som igen fører til hævn. Dermed ender banderne i en voldsspiral. Volden er meget målrettet mod rivaliserende bander. Almindelige kriminelle og almindelige danskere bliver sjældent ramt, og det forklarer, hvorfor bandemedlemmer er mere udsat for vold end andre," siger professor på institut for Sociologi på Aalborg Universitet Michael Hviid Jacobsen.

Læs artiklen: Bandemedlemmer er mere udsat for vold end andre kriminelle

# data[].attributes.attachment_link.title
Debat: Hvordan løser vi problemet med bandekriminalitet?

# data[].attributes.attachment_link.description
I går fandt der tre skudepisoder sted i København. Politiet har endnu ikke kunnet slå fast, hvorvidt skyderierne var banderelaterede. Men flere tilfælde af bandevold i den seneste tid viser, at der er røre i det københavnske bandemiljø. Men hvad skal vi som samfund gøre ved det?

# data[].attributes.headline
Hvorfor bliver nogle unge tiltrukket af bandemiljøet?

# data[].attributes.subject
Hvorfor bliver nogle unge tiltrukket af bandemiljøet?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det er nødvendigt med en bredere og mere nuanceret indsats over for unge, der søger ind i bander. Det viser ny forskningsrapport fra DPU, Aarhus Universitet, som for første gang giver stemme til de unge selv - om deres opvækst og familiebaggrund og erfaringer med skolegang, arbejde og fritid.

Igennem en årrække har der været et stort fokus på bandemiljøer i Danmark. Med bandepakker og exitprogrammer har man fra politisk hold forsøgt at gribe ind over for problemerne, men det er nødvendigt med en bredere og mere nuanceret indsats over for unge, der søger ind i bander. Det fremgår af forskningsrapporten "Stemmer fra en bande" fra DPU, Aarhus Universitet.

"Den viden, vi har på nuværende tidspunkt om unge i bandegrupperinger i Danmark, har især været baseret på kvantitative metoder og med et stærkt fokus på de unges kriminalitetsadfærd. Men hvis vi som samfund vil undgå, at unge søger ind i bandregrupperinger, så er vi nødt til at vide mere om hvorfor, de gør det i dag. Hvad fortæller de unge om deres opvækst og livsbetingelser, og de socialpædagogiske indsatser, de er blevet mødt med?" Siger lektor Kirsten Elisa Petersen, der er forfatter til forskningsrapporten.

"Det, de unge opnår i bander, er et fællesskab og et broderskab. Det er anerkendelse og respekt, som de ikke får andre steder. Og det handler også om ikke at føle sig alene i verden" forklarer hun.

Igennem de sidste to år har hun interviewet i alt 10 unge mænd, som befinder sig i forskellige bandegrupperinger i Danmark. Det er unge, som har begået ofte meget voldsom kriminalitet og omfatter både etniske minoritetsunge og etnisk danske unge.

"Indsatsen i Danmark er meget fokuseret omkring en kombination af en forstærket politimæssig indsats og strengere straffe kombineret med forskellige former for exitprogrammer for at få unge ud af bandemiljøer. Men der er foruroligende lidt samfundsmæssigt fokus på forbyggende indsatser, som kan forhindre, at de unge overhovedet glider ind i bander eller kriminalitet til at begynde med", siger Kirsten Elisa Petersen, der peger på, at der er brug for en nuanceret og bred indsats bygget på forskningsbaseret viden, som kan indfange netop betydningen af tidlige forebyggende sociale og pædagogiske indsatser.

Dårlige erfaringer med skolen

Stort set alle de unge bandemedlemmer i undersøgelsen har haft meget dårlige oplevelser med skolen og deres lærere.

"De er blevet tabt i skolen omkring 3.-4. klasse. En af de unge mænd i undersøgelsen var simpelthen ikke mødt op i skolen i to år, uden at nogen havde opdaget det. Herefter har de unge så i de næste år bevæget sig ind i forskellige former for kriminalitet" siger Kirsten Elisa Petersen.

Undersøgelsen peger også på, at de eksisterende indsatser ofte sker på tidspunkter i de unges liv, hvor de unge har vanskeligt ved at se meningen med indsatserne.

"Den periode, hvor vi laver mange socialpædagogiske indsatser, er fra de unge er 14 til 19 år. Men deres eksklusion i skolen sker meget tidligere, og de unge kan ofte slet ikke se meningen med de socialpædagogiske indsatser, de tilbydes. De kan ikke se, hvad formålet er med skole og fritidsprojekter", siger Kirsten Elisa Petersen, der peger på, at når de bliver lidt ældre, så ser de til gengæld meningen med f.eks. skolen.

"Når de unge kommer op i 21-22 års alderen, så kan de se en betydning i skoleprojekter, mentorordninger osv. De vil gerne videre med deres liv og måske have en uddannelse. Det kan godt være, at det kræver tre-fire forsøg, før det lykkes, men de vil gerne nu", siger Kirsten Elisa Petersen.

Forskellig familiemæssig baggrund

I undersøgelsen beskriver bandemedlemmerne med etnisk dansk baggrund en opvækst i såkaldt 'brudte hjem' præget af fædres kriminalitet, vold, skilsmisser og generel mistrivsel. Deres profil minder meget om det, man kender fra eksempelvis den amerikanske bandeforskning. De er først gledet ind i kriminalitet og herefter videre ind i forskellige bandegrupperinger.

Bandemedlemmerne med etnisk minoritetsbaggrund har derimod en væsentlig anden familiemæssig baggrund. De er stort set alle sammen vokset op med begge forældre og har tætte relationer til deres familie. Forældrene har været fokuseret på at man skal 'opføre sig ordentligt', som de unge siger, og de har hjulpet med skolegang og fritidsaktiviteter. Når de unge så alligevel er gledet ind i bandemiljøer, så peger de selv i høj grad på betydningen af det boligområde, de er vokset op i. Bandegrupperingerne repræsenterer her et broderskab. Det er venskaber for livet, der fortsætter, også selv om man bliver voksen, får familie og et arbejde.

De etniskdanske unge i undersøgelsen vælger derimod oftere at skifte mellem forskellige bander, hvis de får mere ud af at være med i en anden gruppe, og er mindre optaget af, hvilke bandegrupperinger de tilhører.

"Problemerne med skolen er fælles, men de etniske minoritetsunge ville muligvis ikke være havnet i kriminalitet, hvis de var vokset op i andre boligområder og havde haft bedre erfaringer med skolen. Her beskriver de de danske unge i forskningsprojektet så også nogle problematiske familiære forhold i deres opvækst, som en del af forklaringen på, hvordan de har bevæget sig ind i kriminalitet og bandemiljøet", siger Kirsten Elisa Petersen, der peger på, at det dermed er forskellige sociale og familiemæssige indsatser, der skal sættes ind med overfor de unge.

Læs mere

Rapporten "Stemmer fra en bande - Unge bandemedlemmers egne fortællinger om opvækst, hverdagsliv og fremtid" er skrevet af Kirsten Elisa Petersen. Den er netop udkommet og kan hentes fra DPUs hjemmeside.
Forskning, Socialpædagogik, Ghetto, bande, marginalisering, radikalisering, Ungdomskultur, Social udsathed/arv

# data[].attributes.attachment_link.description
Det er nødvendigt med en bredere og mere nuanceret indsats over for unge, der søger ind i bander. Det viser ny forskningsrapport fra DPU, Aarhus Universitet, som for første gang giver stemme til de unge selv - om deres opvækst og familiebaggrund og erfaringer med skolegang, arbejde og fritid.

# data[].attributes.body
Overborgmester, legalisere hash, besøge forældrene

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Bandekonflikten har hærget i København det seneste år. TV 2 Lorry har spurgt kommunalpolitikerner, hvordan de vil ændre situationen.

Et af de emner, der fylder rigtigt meget i København, er bandekonflikten, der har sit arnested på Nørrebro.

Siden 12. juni har der været 42 skudepisoder, som kan knyttes til den igangværende bandekonflikt mellem banderne Loyal To Familia og Brothas.

25 personer er blevet ramt af skud - heraf flere tilfældige personer, som ingen tilknytning har til bandemiljøerne. Lige nu er der formel våbenhvile, men den varer ikke evigt.

Københavns politikere diskuterer i en debat på TV 2 Lorry, hvordan de hver især synes, man skal løse den betændte konflikt, der skaber utryghed og har kostet menneskeliv.

Se hele debatten her:
(Artiklen fortsætter under videoen)
12:21

Her kan du se debatten om bandekonflikt med fem spidskandidater.

De unge skal væk fra gaden

Overborgmester Frank Jensen lægger vægt på at få hevet de unge væk fra det hårde miljøer:

- Vi skal have en fremstrakt hånd til alle de unge, der føler tiltrækning til det her barske miljø. Det er kommunens vigtige rolle. Hold dem i klubberne, i de gode skoler og i daginstitutioner, som de i øvrigt skal starte tidligere i, siger han.

Det, er SF og Radikale Venstre enige i, er en af løsningerne.

Dansk Folkeparti lægger vægt på, at man skal besøge de udsatte forældre og få en snak i højere grad, end man gør nu.

- Og så mener jeg, at vi skal tilbyde forældrene at komme tilbage til deres fædreland, hvis krigen er overstået. For der er masser med udenlandsk baggrund, der ikke er velfungerende i København, siger Carl-Christian Ebbesen.

Venstres Cecilia Lonning-Skovgaard mener, at der skal nye metoder på bordet:

- Det har vi jo gjort i årevis, og det har ikke bragt os andet end den situation, vi står i nu. At sende flere kaffe- og kage-pædagoger ud, det kommer ikke til at gøre en forskel, siger hun.

Tre personer er dræbt af skud:

Hun mener, at der mangler et tilbud til de hårdkogte kriminelle. Hun foreslår, at man sender dem på eksempelvis skoleskibe - gerne med hjælp fra veteraner som rollemodeller.

Legalisér hash

SF mener, at en af løsningerne på bandekonflikten er at legalisere hash:

- Hashmarkedet er en milliardindustri. Vi skal sørge for at få brudt den økonomi, som de kæmper om. Bandepakker og hårde straffe har jo ikke virket indtil videre, siger spidskandidaten Sisse Marie Welling.

Det bakker Radikale Venstre og Socialdemokratiet op om:

- Det de rekruttere de unge med er lommepenge, så det bliver atraktivt at være i bander og ikke i vores klubber, siger han.

Det er Dansk Folkeparti ikke enig i er den rette metode:

- Jeg tror ikke bandemedlemmer holder op, hvis man legalisere hash. Så skifter de jo bare til noget andet: Røverier, overfald, afpresning for at finansiere sig.

Venstre mener heller ikke, at det nytter noget at legalisere hash.

- Folk tæt på det her miljø fortæller os, at de kæmper om ære og territorie. Hvis ikke det er hash, så finder de hårde stoffer, våben eller beskyttelsespenge. De skal nok finde en anden måde at finansiere deres bander på, siger Cecilie Lonning-Skovgaard.

Københavns Kommune har siden 2011 bedt Christiansborg om at få lov til en forsøgsordning med legalisering af hash. Men det har de ikke fået lov til endnu.

De seneste skudepisoder i København:

# data[].attributes.attachment_link.title
Sådan vil Københavns politikere løse bandekonflikten

# data[].attributes.attachment_link.description
Et af de emner, der fylder rigtigt meget i København, er bandekonflikten, der har sit arnested på Nørrebro. Siden 12. juni har der været 42 skudepisoder, som kan knyttes til den igangværende bandekonflikt mellem banderne Loyal To Familia og Brothas. 25 personer er blevet ramt af skud - heraf flere tilfældige personer, som ingen tilknytning har til bandemiljøerne.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Loyal to Familia er en topstyret organisation, der er i gang med at udbygge fødekæden med helt unge, lyder det fra tidligere politimand.

Banden Loyal to Familia (LTF) har den seneste tid været meget aktiv og synlig i dens forsøg på at rekruttere nye medlemmer i Aarhus, Køge og på Nørrebro i København.

De går efter børn og unge helt ned i folkeskolealderen og lokker med gaver og cafébesøg.

Det er i sig selv ikke nyt, at gruppen er så aktiv, forklarer Dan Bjerregaard, der er journalist og tidligere politiassistent i Københavns Politis bandeenhed. Det nye er, at det nu foregår helt åbenlyst.

- Når man går på Nørrebro i dag, kan du se, der står nogle LTF-medlemmer og taler med de helt unge. Det kunne man måske ikke se for 5-10 år siden, hvor de her bandemedlemmer stadigvæk eksisterede, men rendte rundt og holdt lidt mere lav profil, siger Dan Bjerregaard til TV 2.

Vil vise, hvor de er fra

Bandemedlemmerne er ude på at vise, hvor de kommer fra. Derfor kan man også se medlemmer gå rundt med LTF-logoer på tøjet eller unge, der har fået LTF-tøj foræret.

- Det er et mål i sig selv at manifestere sig. Vi har set, at de har været ude i nattelivet med fuld uniformering, og det er en magtdemonstration. Det er også noget af det, de eftersøger, siger Dan Bjerregaard.

LTF opstod som gadebande omkring Blågårds Plads på Nørrebro for omkring fire år siden. Dengang optrådte banden mindre synligt og med en retorik om, at de bare var nogle venner, der var vokset op sammen, men det har ændret sig siden, forklarer Dan Bjerregaard.

- Der kom et skred på et tidspunkt med en ny generation, der ville have en mere åbenlys bandegruppering, hvor man rendte rundt med trøjer og logoer og manifesterede, hvor man var fra. Så det er en helt klar målsætning om, at man nu skal ud og vise, hvor man kommer fra, siger han.

Bygger fødekæde op

På Hastrupskolen i Køge har ledelsen oplevet, at LTF's medlemmer sværmer omkring skolen og inviterer elever på cafébesøg. Og på Nørrebro i København har politi og SSP siden nytår haft samtaler med mere end 60 børn og unge - helt ned til niårsalderen - som, man frygter, har været i kontakt med LTF.

- I Danmark har vi ikke tidligere set så unge, som det vi ser nu, har professor Line Lerche Mørck, som blandt andet forsker i bandekonflikter, sagt til TV 2.

For de unge, der lader sig friste, er der stadig et stykke vej, før de ender som fuldgyldige medlemmer. Når banden alligevel går efter helt unge, skyldes det ifølge Dan Bjerregaard, at de har brug for at udvide dens rekrutteringsgrundlag.

- Når man har en bandegruppering som Loyal to Familia, som har haft så offensiv en strategi, så kræver det, at man har en stor fødekæde, og det er formentlig det, de er i gang med at bygge her, siger han.

Også i Aarhus, hvor LTF senest har slået sig ned med flere volds- og skudepisoder til følge, har man oplevet, at banden lokker unge med iPads og andre gaver.

- Loyal to Familia er en meget topstyret organisation, og det er helt klart noget, man har planlagt, at man nu skal ekspandere til andre steder, både på hele Sjælland og i Jylland. Så det er en helt klar målsætning, de formentlig har, om at blive Danmarks største bandegruppering, siger Dan Bjerregaard.

Politisk udspil på vej

LTF's aggressive rekruttering skal tages meget alvorligt af politikerne, lyder det fra Det Konservative Folkepartis gruppeformand, Mette Abildgaard.

- Det er fuldstændig vanvittige nyheder, at Loyal to Familia er så offensive. Det viser også, at de er desperate for at få nye med i deres rockerklub, siger hun til TV 2.

Bandepakken, der blev vedtaget i Folketinget i marts, har fået kritik for ikke at fokusere nok på forebyggelse. Mette Abildgaard erkender også, at der skal mere til.

- Og derfor kommer der efter sommerferien et udspil i forhold til ungdomskriminalitet, hvor vi netop kigger på, hvordan vi får forebygget, at de unge mennesker havner i de her rocker-bandegrupperinger, siger hun.

# data[].attributes.attachment_link.title
Bande opruster med børn: - De vil være Danmarks største

# data[].attributes.attachment_link.description
Loyal to Familia er en topstyret organisation, der er i gang med at udbygge fødekæden med helt unge, lyder det fra tidligere politimand. Banden Loyal to Familia (LTF) har den seneste tid været meget aktiv og synlig i dens forsøg på at rekruttere nye medlemmer i Aarhus, Køge og på Nørrebro i København.

# data[].attributes.body
Hvorfor bliver nogle unge tiltrukket af bandemiljøet?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
KORT NYT FRA DANMARK:

Unge, som bliver tiltrukket af bandemiljøet, leder efter fælleskab. Og det er netop, hvad de får i banderne. Det viser en ny forskningsrapport, som har forsøgt at grave dybere i bandemedlemmernes opvækst, familiebaggrund og erfaringer med skole, arbejde og fritid. Det skriver Aarhus Universitet i en pressemeddelelse.

"Det, de unge opnår i bander, er et fællesskab og et broderskab. Det er anerkendelse og respekt, som de ikke får andre steder. Og det handler også om ikke at føle sig alene i verden," siger lektor Kirster Elisa Petersen, der er forfatter til forskningsrapporten, i pressemeddelelsen.

Kirster Elisa Petersen har de seneste to år interviewet 10 unge mænd fra bandemiljøet herunder både etnisk danske unge og unge med anden etnisk baggrund.

Hvis vi for alvor vil komme bandernes tiltrækning af unge til livs, skal der gøres en mere nuanceret indsats, mener Kirster Elisa Petersen.

"Indsatsen i Danmark er meget fokuseret omkring en kombination af en forstærket politimæssig indsats og strengere straffe kombineret med forskellige former for exitprogrammer for at få unge ud af bandemiljøer. Men der er foruroligende lidt samfundsmæssigt fokus på forbyggende indsatser, som kan forhindre, at de unge overhovedet glider ind i bander eller kriminalitet til at begynde med," siger hun.

Resultaterne viser, at stort set alle bandemedlemmerne har haft dårlige erfaringer i skolen fra en tidlig alder, og at indsatsen fra myndighederne først sker, når de unge allerede er kommet ud i kriminalitet.

Læs også:

Strengere straffe er ikke vejen: Sådan får man bandemedlemmer ud af kriminalitet

Dørmænd allierer sig med bande-medlemmer

Ovenstående er udvalgt og resumeret af Videnskab.dk, men redaktionen har ikke udført selvstændig research. Gå til den oprindelige kilde for flere detaljer.

# data[].attributes.attachment_link.title
Unge bandemedlemmer bliver tiltrukket af fællesskab

# data[].attributes.attachment_link.description
KORT NYT FRA DANMARK: Unge, som bliver tiltrukket af bandemiljøet, leder efter fælleskab. Og det er netop, hvad de får i banderne. Det viser en ny forskningsrapport, som har forsøgt at grave dybere i bandemedlemmernes opvækst, familiebaggrund og erfaringer med skole, arbejde og fritid. Det skriver Aarhus Universitet i en pressemeddelelse.

# data[].attributes.headline
hvordan påvirker bande konflikten samfundet på Nørrebro?

# data[].attributes.subject
hvordan påvirker bande konflikten samfundet på Nørrebro?

# data[].attributes.body
drab, Nørrebro, LTF, uskyldige

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Gruppen Loyal to Familia har i løbet af i år ekspanderet kraftigt. I kølvandet på udvidelsen er der opstået masser af ballade og skyderier.

Sommeren har været præget af skyderier og knivstikkerier på Nørrebro. I denne weekend gik det ud over to uskyldige mænd, som begge blev skudt.

Politiet mener, at det er banden Loyal To Familia (LTF), der er i konflikt med andre grupperinger omkring Mjølnerparken, det nordvestlige København og Husum. Det er blandt andet banderne Nordvest Copenhagen og Husum-gruppen, men nogle af grupperingerne er ikke med sikkerhed tilknyttet en navngiven bande.

Loyal to Familia ekspanderer kraftigt

Ifølge TV 2-journalist Anders Lomholt, som har fulgt bandekonflikten tæt, handler konflikten om, at Loyal to Familia er i gang med at ekspandere kraftigt.

- LTF har oprindeligt sit udgangsspunkt på Blågårds Plads på Nørrebro, men i løbet af i år har vi set dem ekspandere voldsomt ud over hele landet. I forsommeren var det i Jylland, hvor de etablerede sig i Aarhus - med en masse ballade og skyderier i kølvandet. Desuden har de også etableret sig flere andre steder i Jylland og i Nordsjælland, siger han.

LTF forsøger nu at sprede sig til det ydre Nørrebro, som ifølge Anders Lomholt er et betændt område i forvejen, fordi der er en række andre grupperinger, der har siddet på blandt andet hashmarkedet.

- Og det er det, der giver en masse ballade, siger han.

Politiet ved, at Loyal To Familia, der primært kommer området omkring Krakas Plads, Sigyngade og Blågårds Plads på Nørrebro, flere gange har været i konflikt med Bagsværd-gruppen Værebros Hårde Kerne, der udspringer fra Værebroparken i Bagsværd.

Værebros Hårde Kerne har siden tilsluttet sig rockerklubben Satudarah. Politiet ved dog ikke, om Satudarah er en del af den nuværende konflikt.

Har organiseret sig som en rockerklub

Ifølge Anders Lomholt er LTF en gruppering, der har organiseret sig på en "rockerlignende" måde med en hierakisk struktur, som man for eksempel kender der fra Hells Angels og Bandidos.

- Så på den måde virker de mere organiserede og bedre til at holde deres folks disciplin end de andre grupperinger. Lige nu virker det som om, LTF er dem, der har mest succes, hvis man skal se det med kriminelle briller, siger han.

Skudofre kan være blevet forvekslet med andre

I weekenden er to uskyldige mennesker blevet indblandet i konflikten. Natten til lørdag blev en 19-årig mand skudt i benet på Mimersgade på Nørrebro, mens en 17-årig dreng blev skudt i foden af to mænd på en knallert. Ifølge politiet havde ingen af dem noget at gøre med den aktuelle bandekonflikt.

- De her skyderier er ofte præget af tilfældigheder på den måde, at det skal gå lynhurtigt. Grupperingerne har sat vagter op omkring Mjølnerparken og Blågårds Plads, og hvis der kommer nogen fra en anden gruppering eller nogen, der ser mistænkelige ud, så går jungletrommerne, og så får de stoppet de folk, siger Anders Lomholt og fortsætter:

- Når de laver de her angreb, så går det lynhurtigt, og de har måske få sekunder til at stoppe op og skyde - og så væk igen. I løbet af så kort tid har de jo ikke altid tid til at sikre sig, at det er den rette person, de har sigte på. Så det kan enten være fordi, det har gået for hurtigt, eller fordi de to ofre er blevet forvekslet med nogle andre.

Politi advarer unge mænd

Weekendens to skudepisoder har fået Københavns Politi til at gå ud at opfordre unge mænd, der færdes i området, til at være opmærksomme og passe på sig selv.

- Det er næsten umuligt at forhindre, at to mænd sætter sig på knallert og kører af sted for at skyde på tilfældige mennesker, sagde chefpolitiinspektør Jørgen Skov på et pressemøde lørdag morgen.

- Det er især unge mænd i alderen 17-25 år, der er udsat. Hvis man tilhører den gruppe og færdes i de udsatte områder, vil jeg sige sige: Pas godt på jer selv.

# data[].attributes.attachment_link.title
Derfor eskalerer bandekonflikten netop nu

# data[].attributes.attachment_link.description
Gruppen Loyal to Familia har i løbet af i år ekspanderet kraftigt. I kølvandet på udvidelsen er der opstået masser af ballade og skyderier. Sommeren har været præget af skyderier og knivstikkerier på Nørrebro. I denne weekend gik det ud over to uskyldige mænd, som begge blev skudt.

# data[].attributes.body
utrygge borgere,

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Den mere end et halvt år lange bandekrig i København har trukket store veksler på beboerne i Mjølnerparken på Nørrebro, der flere gange er endt som epicenter for blodige skyderier mellem Loyal to Familia og banden Brothas og deres tilhængere.

Og i boligorganisationen Lejerbo, der står for udlejningen til de næsten 2.000 nuværende beboere, oplever man da også, at flere føler sig utrygge ved risikoen for, at de kan blive fanget midt i bandekrydsilden.

Det fortæller Steffen Boel Jørgensen, der er forretningsfører for Lejerbo i København og Nordsjælland.

Læs også: Fanget i skyderi på Nørrebro: Kvinde nær ramt dagen før sit bryllup

STATUS PÅ KONFLIKTEN

Københavns Politi har fængslet 64 bandemedlemmer siden den 12. juni i år, hvor skyderierne i den verserende bandekonflikt startede.

I samme periode har politiet konfiskeret 37 skydevåben i forbindelse med ransagninger og de 3.000 visitationer, der er gennemført i visitationszonen i København.

Politiet nævner, at konflikten allerede startede tilbage i april. Siden juni har der været 42 banderelaterede skyderier.

- Mjølnerparken er et sted, der er meget søgt og med lange ventelister, så vi har ikke nogen problemer med at få lejet ud. Men det er rigtigt, at der er en stigning i beboere, som har undersøgt muligheden for at komme et andet sted hen, siger han.

I Mjølnerparken er der årligt en fraflytningsprocent på syv, og det er Lejerbos vurdering, at det kommer til at stige med et par procentpoint i år. Og det er ikke så sært, mener Steffen Boel Jørgensen:

- Især hvis du har store børn, så er forældrene voldsomt bekymrede for, at de ender midt i et skyderi. Og hvis du spørger en ung mand ude i området, så siger de, at de ikke tør at gå mere end tre mand sammen, fordi de så risikerer at blive skudt.

Borgmester vil have udenlandske bandemedlemmer ud

Bandekrigen kulminerede foreløbigt i aftes, hvor tre centrale medlemmer fra grupperingen Brothas blev skudt ved et hostel på Tagensvej nær Mjølnerparken. En 30-årig mand mistede livet, mens en anden af de ramte er i kritisk, men stabil tilstand. Den 30-årige blev hermed den første, der er blevet dræbt i de næsten 40 banderelaterede skyderier alene siden juni.

Hvis der er nogle, der bliver dømt for grov kriminalitet på vores afdelings område, så smider vi dem ud og muligvis også hele familien.

Københavns overborgmester, Frank Jensen (S), medgiver også, at situationen på Nørrebro og i og omkring Mjølnerparken er kritisk. Han har talt med flere beboere, der er bange for at bo i området.

Læs også: Politi: Det ser ud som om banderne er holdt op med at gå efter tilfældige borgere

- Jeg ved, hvordan det føles. Trygheden forsvinder, når der er en bandekonflikt, siger overborgmesteren.

Han siger, at gadeplansindsatsen i København skal øges med 50 procent for at standse tilslutningen til bandegrupperingen. Men i forhold til dem, der allerede er en del af en bande, der skal fløjshandskerne af.

- Bandekrigen har varet alt for længe, og det er derfor, at jeg ønsker de bander ud af København. Vi må også have udvist de bandemedlemmer, som ikke er danske statsborgere, siger Frank Jensen.

Bandemedlemmer bor ikke i Mjølnerparken

Mjølnerparken er under konflikten blevet kendt for at være arnested for den ene part i konflikten. Banden Brothas, der angiveligt er blevet genetableret under konflikten, sidder ifølge politiet tungt på området.

Det er rigtigt, at der er en stigning i beboere, som har undersøgt muligheden for at komme et andet sted hen.

Hos Lejerbo har man faktisk mulighed for at smide dømte bandemedlemmer og deres familier helt ud af deres lejlighed. Men ifølge Steffen Boel Jørgensen er det tvivlsomt, om der overhovedet er bandemedlemmer blandt Mjølnerparkens næsten 2.000 beboere.

Læs også: Skudramte er centrale personer i bandegruppering fra Mjølnerparken på Nørrebro

- Vi har ikke kendskab til en eneste, der bor der. Nogle af dem har boet der eller har familie der, men ingen fra Brothas-banden bor i selve Mjølnerparken, siger han.
Hvis I får kendskab til, at der bor dømte bandemedlemmer i Mjølnerparken, hvad vil I så gøre?
- Hvis der er nogle, der bliver dømt for grov kriminalitet på vores afdelings område, så smider vi dem ud og muligvis også hele familien, siger Steffen Boel Jørgensen.
Hvor ofte gør I brug af den mulighed med at smide folk ud?
- Det er meget sjældent - flere år siden - at vi har smidt nogen ud. Der sker ofte det, at de flytter selv, når de bliver truet med udsmidning, siger han.
Se videoen, hvor et øjenvidne fortæller om, hvordan hun oplevede skyderiet:

Tuba Masur fra Tyskland var nær blevet ramt i aftes, da tre bandemedlemmer blev ramt af skud

Læs også: Politiet efterlyser vidner efter bandedrab

Er nået langt med forebyggende indsats

Ud over at være synonymt med den igangværende bandekonflikt, har Mjølnerparken gennem de seneste mange år været kendt for at være et socialt belastet område, hvor andelen af beboere dømt for kriminalitet er helt i top, mens beboere med tilknytning til arbejdsmarkedet lå og rodede rundt i bunden i statistikkerne, hvis man ser på landsgennemsnittet.

Politiken kunne i februar fortælle en langt mere positiv historie. De seneste ti år er andelen af beboere uden tilknytning til arbejdsmarkedet eller uddannelse faldet fra 70 til 43 procent, og andelen af beboere, der er dømt for kriminalitet, er for første gang under tre procent.

Læs også: Bandemedlem dræbt i skyderi på Nørrebro

Vi må have udvist de bandemedlemmer, som ikke er danske statsborgere.

Hos Lejerbo fortæller forretningsfører Steffen Boel Jørgensen, at der er en positiv udvikling i området. Og det skyldes blandt andet den massive forebyggende indsats, som boligorganisationen har været en del af.

- I Mjølnerparken har vi sørget for at være massivt til stede med en målrettet indsats. Vi har sammen med SSP igennem årene fået 300 unge i arbejde. De begynder for eksempel med at rydde skrald op i gården. Og hvis de kan komme til tiden og opføre sig ordentligt, får de for eksempel et fritidsjob over i Føtex, siger Steffen Boel Jørgensen og tilføjer.

- Det har været en voldsom succes. Vi har flere hundrede familier i Mjølnerparken, som har oplevet Lejerbo og samfundet som en partner, fordi deres unge har fået et job.
Alt det her er jo rigtig fint. Men hvad vil I sige til de utrygge borgere, som bor i Mjølnerparken?
- Det er hårdt for de beboerne, men vi ser også et lys for enden af tunnellen. Mjølnerparken er også under renovering, og om fire til fem år bliver det enormt eftertragtet, at bo der. Om fem til 10 år er Mjølnerparken et af de mest eftertragtede boligområder i København, siger Steffen Boel Jørgensen.
Herunder følger et overblik over skyderierne i København siden juni:

# data[].attributes.attachment_link.title
Midt i bandekrigen: Flere søger væk fra Mjølnerparken

# data[].attributes.attachment_link.description
Den mere end et halvt år lange bandekrig i København har trukket store veksler på beboerne i Mjølnerparken på Nørrebro, der flere gange er endt som epicenter for blodige skyderier mellem Loyal to Familia og banden Brothas og deres tilhængere.

# data[].attributes.body
Gaver, penge, cafebesøg, med i et fællesskab

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Bander og rockergrupper i Danmark

Hvad er forskellen på bander og rockergrupper?

I medierne og den offentlige debat skelnes der ofte mellem rockergrupper og bander. Rockergrupper bruges som en fællesbetegnelse for kriminelle grupperinger af etniske danskere, der mødes i klubhuse og dyrker bikerkultur med store motorcykler og læderjakker med rygmærke.

Begrebet bander benyttes om grupper af unge bestående af medlemmer med hovedsageligt, men ikke udelukkende, anden etnisk baggrund end dansk, der ofte er mere synlige i gadebilledet med hættetrøjer og kørende i mørke biler. Selv om der er forskelle på, hvordan banderne og rockergrupperne organiserer sig og ser ud, er det overordnet de samme former for kriminalitet, de tjener penge på: narkotikahandel, afpresning, prostitution mv. I medierne har der primært været fokus på sammenstød mellem rockergruppen Hells Angels og de såkaldte 'indvandrerbander'. Men der er også mange opgør og rivaliseringer mellem de forskellige bander.

Hvor mange rocker- og bandemedlemmer er der i Danmark?

Det er vanskeligt præcist at sige, hvor mange rocker- og bandemedlemmer der findes i Danmark i dag. Grupperingerne har ikke et medlemskartotek, som offentligheden kan få adgang til.

Men ifølge Rigspolitiets seneste rapport om miljøet, Rocker- og bandesituationen i Danmark, fra oktober 2021 (se kilder) havde politiet pr. september 2021 registreret i alt 1.265 personer med tilknytning til forskellige rocker- og bandegrupperinger.

Der er meget stor udskiftning i bande- og rockergruppernes medlemmer. Rapporten Flowet i rocker/bandemiljøerne udgivet af Justitsministeriets Forskningskontor i august 2017 (se kilder) viser, at 65 procent af de 3.593 personer, der har været registreret som rocker- eller bandemedlemmer mellem juni 2009 og januar 2017, ikke er medlemmer i dag. Blot 314 personer har været medlemmer i alle årene.

Hvad er en rocker?

Oprindelig refererede ordet rocker til en tilhænger af rockmusik, men i løbet af 1970'erne begyndte man at bruge betegnelsen om det internationale fænomen Outlaw Motorcycle Gangs. På globalt plan er de ledende klubber, der kendes som rockerklubber: Hells Angels, Bandidos, Outlaws og Gremium.

I Danmark er rockermiljøet især domineret af Hells Angels (HA) og Bandidos. I Rigspolitiets rapport Rockere og bander 2016 (se kilder) kunne man læse, at de to klubber har intensiveret samarbejdet for at lægge fælles distance til bandegrupperingerne. I 2021 står de to rockerklubber stadig skulder ved skulder, hvilket man rent bogstaveligt kan se på et gruppebillede, som Ekstra Bladet omtaler i artiklen "Tidligere dødsfjender: Derfor står HA og Bandidos sammen" fra september 2021 (se kilder).

Klubberne er stærkt hierarkisk opbyggede. Hvert enkelt medlem tildeles en særlig rang og status i det interne system. Til hver af de to store rockerklubber i Danmark er tilknyttet støttegrupper, også kaldet supportergrupper. Til Hells Angels er blandt andet tilknyttet støttegruppen AK81, der står for 'Altid Klar HA'. Gruppen består af primært yngre mænd, der er kendt for blandt andet personfarlig kriminalitet. Til Bandidos er tilknyttet støttegruppen Devil's Pack.

Læs mere om rockernes historie i FaktaLink-artiklen "Rockere".

Hvad er motivationen for medlemskab af en rockerklub?

Ifølge rockerne selv er den væsentligste motivation for folk, der søger optagelse i klubberne, at de er motorcykelentusiaster. Repræsentanter for Hells Angels anfører dog flere andre fællestræk for gruppens medlemmer. Et medlem af Hells Angels, der er kendt under tilnavnet Blondie, siger i artiklen "Interview med Hells Angels og Bandidos" (se kilder), at "mennesker i vores subkultur er generelt meget emotionelle og impulsive".

Det er en almindelig antagelse, at det især er svage unge med dårlig skolegang og eventuelt begyndende misbrugsproblemer, der søger ind i rockermiljøerne. De nyeste erfaringer tyder dog på, at også unge uden særlige problemer eller kriminel fortid søger eller bliver lokket ind i de mange afdelinger af supportergrupperne for Hells Angels og Bandidos.

Læs mere om rockernes traditionelle kendetegn i FaktaLink-artiklen "Rockere".

Hvilke bander og rockergrupper findes der i Danmark?

Historisk har rockergrupperne haft flere medlemmer end bandegrupperingerne, og sådan er det stadig i dag. I januar 2017 var der 882 medlemmer af rockergrupperne, mens 375 personer var registreret som bandemedlemmer, anslår rapporten Flowet i rocker/bandemiljøerne (se kilder).

Rockerne samles hovedsageligt i Hells Angels MC og Bandidos MC samt deres støttegrupper. Et stigende antal rockere er dog tilknyttet andre grupper såsom Gremium MC, No Surrender MC og Satudarah MC. Modsat rockerne er bandemedlemmerne fordelt i langt flere og mindre grupper. Disse bander er ofte tilknyttet et bestemt geografisk område i landets største byer.

Ved udgangen af 2019 var de to største bander Loyal to Familia og Black Army. Derudover eksisterer en lang række mindre bander såsom Blågårds Plads-gruppen, Black Cobras, Bloodz og Brothas. Eskaleringen af bandekonflikten i sommeren og efter 2017 skyldes særligt en stigende konflikt mellem Loyal to Familia på den ene side og banden Brothas på den anden side. I efteråret 2021 afgjorde Højesteret, at Loyal to Familia er en ulovlig forening, der derfor kræves opløst. I 2020 var Landsretten nået til samme konklusion. I ugerne efter højesteretsdommen postede medlemmer af banden dog billeder på sociale medier, der indikerede, at de ikke har tænkt sig at efterleve kravet.

Banderne har oftest meget kortere levetid end rockergrupperne. Medlemmerne af banderne er også mere tilbøjelige til at skifte til en anden gruppe, end rockerne er, fremgår det af rapporten Flowet i rocker/bandemiljøerne (se kilder).

Hvor meget kriminalitet begås i bandemiljøet?

I de første tre kvartaler af 2021 blev de 1.265 personer, der var tilknyttet rocker- og bandegrupper, sigtet 3.698 gange for kriminalitet. Rocker- og bandesituationen i Danmark fra oktober 2021 (se kilder). I coronaåret 2020 registrerede politiet det højeste antal drab relateret til rocker- og bandekonflikter i nyere dansk kriminalhistorie. Fra januar til december 2020 var der 49 skudepisoder i det offentlige rum, som involverede rockere og bandemedlemmer. 16 personer døde som resultat af skyderierne i 2020, mens yderligere 49 blev såret.

At rockergrupperne er dybt kriminelle blev i 2016 slået fast i en ph.d.-afhandling af kriminologen Christian Klement, Outlaw Biker Affiliations and Criminal Involvement (se kilder), hvor han fandt frem til, at ni ud af ti rockere er dømt for kriminalitet. I 2019, 2020 og 2021 har der årligt været indsat omkring 400 rockere og bandemedlemmer i de danske fængsler. Til gengæld har 2021 ikke budt på lige så meget vold og kriminalitet som i de foregående år. Det fremgår af Berlingskes artikel "Bandekriminelle strækker våben i 2021 - markant fald i skyderier på åben gade" fra august 2021 (se kilder). I artiklen fremgår det endvidere, at der "i øjeblikket ingen aktive bandekonflikter er i Danmark", samt at 130 personer er i exitforløb for at forlade miljøet.

Bandekrigen

Hvem søger ind i bandemiljøet?

Rigspolitiets rapport Rockere og bander 2016 viser, at rocker- og bandemedlemmer ofte har haft opvækstvilkår præget af alvorlige problemer i hjemmet, adfærdsproblemer både i skole og hjem. Samtidig er de vokset op tæt på kriminelle miljøer. Interviews med tidligere og nuværende rockere og bandemedlemmer viser, at de ofte er blevet medlem af grupperingerne ved selv at henvende sig, og at personlige relationer og en følelse af at kunne bidrage til fællesskabet i banden spiller en rolle. De personer, der søger både rocker- og bandegrupperinger er i særlig grad draget af den tryghed og det fællesskab, de føler, at de kan få i grupperingen. De er også ofte tiltrukket af den respekt, de kan vinde i nærmiljøet. Gevinsten ved at kunne trække på et stort kriminelt netværk og generel fascination af livsstilen er også en motivationsfaktor, kan man læse i rapporten (se kilder).

Hvad startede den nuværende konflikt?

Bandekonflikten i Danmark blev på ny optrappet i 2017 med en lang række skyderier i København.

Årsagen til optrapningen har været svær at gennemskue for Københavns Politi, men var formentlig, at banden Loyal to Familia (LTF) i løbet af 2017 forsøgte at udvide sit territorium i København, forklarede Torben Svarrer, vicepolitiinspektør ved Københavns Politi, til DR i artiklen "Politiet gætter på årsag til bandeopgør: Hash, uvenskab og jalousi" (se kilder). Sandsynligvis ønskede banden at sælge hash i områder, hvor andre bander sidder på markedet.

I den forbindelse kom LTF i konflikt med særligt gruppen Brothas, som stod til at miste millioner af kroner i omsætning på narkotikamarkedet, hvis LTF satte sig på det. Det forklarer en række Berlingske-journalister i videoen Forstå bandekrigen i København på 210 sekunder (se kilder).

Konflikten var vanskelig at stoppe, da "vi har at gøre med meget voldsparate personer, som befinder sig i en hævn- og voldsspiral, og de bestemmer tid og sted for, hvornår der skal skydes", forklarede politidirektør Anne Tønnes fra Københavns Politi til Berlingske i artiklen "Q&A: Hvorfor slås banderne - og hvad slås de om?" (se kilder). Som nævnt ovenfor er der dog ikke nogen aktive konflikter i bandemiljøet per oktober 2021.

Hvad kendetegner Loyal to Familia?

Loyal to Familia, som Højesteret i september 2021 erklærede for ulovlig, er en dansk bande med et flertal af medlemmer med anden etnisk oprindelse end dansk. Men banden har også etnisk danske medlemmer. Den udspringer af tidligere Blågårdsgade-bandemedlemmer, der i 2012 stiftede LTF og består af flere grupperinger fra områderne Kokkedal, Skovlunde, Hundige, Valby/Sjælør, Helsingør, Hillerød, Fredericia, Nivå, Århus og Tingbjerg, og senest også Malmø. LTF markerer sig ved hjælp af rygmærker, og Lau Thygesen vurderer, at det er denne øgede synlighed, som i særlig grad har optrappet bandekonflikten. Det forklarer han til Ekstra Bladet i artiklen "Københavns Politi: LTF har skærpet bandekonflikten" (se kilder).

Ifølge Rigspolitiet havde LTF i sommeren 2017 omkring 225 medlemmer. 80 af dem sad på det tidspunkt i fængsel (se kilder). Den 30-årige leder af LTF, Shuaib Khan, blev i marts 2017 løsladt efter en dom for drabsforsøg, røveri og vold af særlig grov og farlig karakter efter et knivoverfald på Rådvadsvej i Københavns Nordvestkvarter. Hans løsladelse fik politiet til at frygte, at det ville føre til en optrapning af bandekonflikten, skrev MetroXpress (se kilder).

Hvordan er LTF særligt ihærdige i rekruttering af helt unge?

LTF er blevet mere tydelige i gadebilledet, hvor de går efter helt unge og børn, som de lokker til at være med i LTF med cafébesøg og gaver som f.eks. iPads i deres jagt på at blive størst og sprede sig over hele landet. Det fortæller Dan Bjerregaard, der er journalist og tidligere politiassistent i Københavns Politis bandeenhed i artiklen "Bande opruster med børn: - De vil være Danmarks største" på TV2.dk. På Hastrupskolen i Køge har man oplevet, at LTF's medlemmer har bevæget sig omkring skolen og inviteret elever på cafébesøg. Mens SSP og politiet på Nørrebro i København har haft samtaler med mere end 60 børn og unge - helt ned til niårsalderen - som man frygter har været i kontakt med LTF (se kilder).

Hvad var de øvrige årsager til optrapningen af konflikten?

Ifølge Rigspolitiet var en væsentlig årsag til optrapningen af konflikten, at bandernes kriminalitet har et stærkt økonomisk motiv. Rockergrupperne og banderne konkurrerer således om markedsandele på narkotikamarkedet. Men konflikten handler også om de forskellige gruppers æresbegreber, selvforståelse og identitet, der indebærer krav om hævn over modparten og derfor får opgøret til at blusse op og ende i en form for selvforstærkende spiral. Chefen for Rigspolitiet vurderer i artiklen "Brian M: Bandekrig har intet med religion at gøre" (se kilder), at "hovedårsagen til de igangværende konflikter er kampene om de kriminelle markeder. Men andre aspekter kan spille ind undervejs".

Også daværende chefpolitiinspektør i København Per Larsen vurderede, at der var tale om andet og mere end en profitorienteret kamp om kriminelle markeder. I artiklen "Politi: Bandekrig er et spørgsmål om ære" (se kilder) siger han: "Min opfattelse er så sandelig også, at det her handler ikke udelukkende om hashmarkedet. Jeg tror, at det har udviklet sig til at blive meget mere. Der er også nogle personlige ting - hævn, æresbegreber og hvad søren ved jeg - som er svært at styre."

Er du biblioteksbruger eller elev?

# data[].attributes.attachment_link.description
Bander og rockergrupper i Danmark I medierne og den offentlige debat skelnes der ofte mellem rockergrupper og bander. Rockergrupper bruges som en fællesbetegnelse for kriminelle grupperinger af etniske danskere, der mødes i klubhuse og dyrker bikerkultur med store motorcykler og læderjakker med rygmærke.