# data[].attributes.headline
A Persuasive and Social mHealth Application for Physical Activity: A Usability and Feasibility Study

# data[].attributes.subject
A Persuasive and Social mHealth Application for Physical Activity: A Usability and Feasibility Study

# data[].attributes.body
http://zl7zn5jl8u.search.serialssolutions.com/?ctx_ver=Z39.88-2004&ctx_enc=info%3Aofi%2Fenc%3AUTF-8&rfr_id=info%3Asid%2Fsummon.serialssolutions.com&rft_val_fmt=info%3Aofi%2Ffmt%3Akev%3Amtx%3Ajournal&rft.genre=article&rft.atitle=A+Persuasive+and+Social+mHealth+Application+for+Physical+Activity%3A+A+Usability+and+Feasibility+Study&rft.jtitle=JMIR+mHealth+and+uHealth&rft.au=Al+Ayubi%2C+Soleh+U&rft.au=Parmanto%2C+Bambang&rft.au=Branch%2C+Robert&rft.au=Ding%2C+Dan&rft.date=2014&rft.eissn=2291-5222&rft.volume=2&rft.issue=2&rft.spage=e25&rft_id=info%3Apmid%2F25099928&rft.externalDocID=25099928&paramdict=sv-SE

# data[].attributes.headline
Mapping mHealth research: a decade of evolution

# data[].attributes.subject
Mapping mHealth research: a decade of evolution

# data[].attributes.body
In the last decade, mobile health (mHealth), the branch of eHealth broadly defined as “the use of mobile computing and communication technologies in health care and public health” [1], has been constantly expanding. Mobile applications for health can target heterogeneous audiences such as doctors, nurses, patients, or even healthy people [1]. Different features of mobile phones may address specific needs in different situations. Available literature suggests that the use of mobile phones serves a wide variety of purposes [2], such as smoking cessation, weight loss, diet and physical activity, treatment adherence, and disease management. The biggest advantages of using mobile devices, and in particular mobile phones, for health are that these devices are personal, intelligent, connected, and always with people [3,4]. Therefore, they can serve patients both in everyday life and during hospitalization or rehabilitation, as well as health care providers during emergency or routine visits. Current evidence suggests that the use of mobile technology can improve diagnosis and compliance with treatment guidelines, as well as patient information, and can increase administrative efficiency [5]. In particular, short message service (SMS) text messaging reminders have been shown to be a simple and efficient option for health services to use in order to improve service delivery, resulting in health benefits for the patients who receive them [6]. Mobile phone technologies have also been shown to be effective in smoking cessation, weight loss, physical activity, diabetes management, STD prevention and treatment, and hypertension [7].

The mobile phone market is constantly evolving. The first digital mobile phones appeared in the early 1990s, and since then, mobile technology has continued to be refined thanks to the development of new features and better networks. Current smartphones have been defined as “mobile telephones with computer features that may enable them to interact with computerized systems, send e-mails, and access the web” [8]. Over a third of US mobile phone users own a smartphone [3,9], and it is estimated that 67.6% of adults worldwide own a mobile phone [2,10], making it the most equitable communication technology [1]. It has been argued that mobile phones could be a solution to overcome the traditional digital divide derived from the introduction of the Internet because they provide new opportunities to reach underserved and previously unreachable parts of the population worldwide, especially in developing countries [2].

Mobile technology, with its diffusion and characteristics, holds a great potential for health care applications. However the use of mobile phones in health care delivery has not been fully explored, and the diverse outcomes of mHealth have barely been documented. Although some literature reviews cover one part or the other of the field [6,11,12], an overall picture is still missing, possibly due to the field’s constant evolution. A recent methodological review sought to map the domain of mobile phone health interventions [13], but it relied on describing the design of the interventions, with a clear focus on technology, rather than the outcomes. As the authors stated, their motivation lay in the fact that “effectiveness reviews can be best done at the level of a particular pathology”, while they wanted to draw a more comprehensive taxonomy of the field.

The main objective of this paper, as stated in the title, is to map the field, but without omitting the outcome measures. This means that our intention is to investigate how the impact of mobile phones on health has been assessed in peer-reviewed scientific literature. In particular, we are interested in understanding the evolution over the past decade, how the interventions have been developed, the main health care delivery areas where the impact of mobile technologies has been assessed, the methodology and features used, and finally, the type of outcome measures and general impact of the intervention.

The second objective of this review is to understand, after the 5 years since the introduction of the new generation of smartphones (eg, the iPhone in 2007), whether and how these devices have triggered research. The appeal of these new devices resides in the fact that they include several computer-like built-in features (eg, the GPS or the accelerometer) allowing the monitoring of a whole series of behaviors. Additionally, new mobile operating systems allow users to customize their devices according to their needs, by downloading apps available for free or for a low price from a central store. Klasnja and Pratt named this kind of feature “native application” [13], which is a typical complex and sophisticated application that can be implemented on major smartphone platforms (iOS, Android, Symbian, BlackBerry, webOS, and Windows Phone). In 2012, smartphone users spent US $8 billion for paid apps in the top 5 app platforms, and the European mobile app market size reached €1.68 billion [14]. Therefore, iPhones and similar devices are potentially very interesting for application in health care—they already integrate most of the features that researchers previously had to add to traditional mobile phones in order to use them for health-related purposes and monitoring [15,16].

http://zl7zn5jl8u.search.serialssolutions.com/?ctx_ver=Z39.88-2004&ctx_enc=info%3Aofi%2Fenc%3AUTF-8&rfr_id=info%3Asid%2Fsummon.serialssolutions.com&rft_val_fmt=info%3Aofi%2Ffmt%3Akev%3Amtx%3Ajournal&rft.genre=article&rft.atitle=Mapping+mHealth+research%3A+a+decade+of+evolution&rft.jtitle=Journal+of+medical+Internet+research&rft.au=Fiordelli%2C+Maddalena&rft.au=Diviani%2C+Nicola&rft.au=Schulz%2C+Peter+J&rft.date=2013&rft.eissn=1438-8871&rft.volume=15&rft.issue=5&rft.spage=e95&rft_id=info%3Apmid%2F23697600&rft.externalDocID=23697600&paramdict=sv-SE

# data[].attributes.body
om handledning!!
för kompleteringen

# data[].attributes.headline
Kommunikationsstöd för patienter som genomgår intern strålbehandling för hjärntumörer : Mobilapplikation som kommunikationsverktyg inom sjukvården

# data[].attributes.subject
Kommunikationsstöd för patienter som genomgår intern strålbehandling för hjärntumörer : Mobilapplikation som kommunikationsverktyg inom sjukvården

# data[].attributes.headline
A Systematic Review of Healthcare Applications for Smartphones

# data[].attributes.subject
A Systematic Review of Healthcare Applications for Smartphones

# data[].attributes.body
https://bmcmedinformdecismak.biomedcentral.com/articles/10.1186/1472-6947-12-67

# data[].attributes.body
Vårdapplikationer
- drug reference
- medical calculators
- clinical communication
- Hospital Information System
- medical training
-

# data[].attributes.body
Eldery
Usability
Userexperience
E-health
HCD

# data[].attributes.body
Just lIke computers and the Internet, mobile phones are becoming common personal items for older persons. In early 2006, 60 percent of people aged 65 to 74 years and 36 percent of peo- ple aged 75 years and over owned and used mobile phones in the UK [1]. Actually, older people have a much higher adoption rate of mobile phones than of Internet usage [2]. Many older persons use mobile phones in both leisure and work contexts.

However, while for some older persons, com- municating using mobile phones seems to be an enjoyable experience, most mobile phones had not been designed with older people in mind and are usually difficult for them to use [3]. Most complaints are related to displays that are too small and difficult to see; buttons and characters that are too small, causing users to push wrong numbers frequently; functions that are too many and too complex, non- user-friendly menu arrangement; unclear instruction on how to find and use some functions; and services that are too expensive.

If the problems related to the use of mobile phones can be solved, mobile phones can potentially play an important role in maintaining quality of life for older people in many ways. They provide a sense of security and safety for elders: By carrying mobile phones, other people can reach them practically any- time and anywhere [4]. Past studies show that when asked, older people were quite vocal and creative in specifying desired innovations, such as a health-mon- itor function, speech activation, or a security-bracelet function that can send calls for help [5].

In a research project commissioned by the British Society of Gerontology, people 60 years old and above were actively involved in exploring issues related to their mobile phone use with the intent of translating the findings into a set of requirements for the design of a senior-friendly phone, through a combined approach of qualitative and quantitative methods (content analysis of expert interviews and

focus group discussions, as well as statistical analysis of an online questionnaire designed in collaboration with the focus group) to arrive at a more nuanced understanding of these issues.

the Issues

Through a combination of the investigation into usage patterns, problems and concerns, perceived benefits, and desired and unwanted features, we uncovered the following issues:

The most-called person: partners.

The three important benefits of having mobile phones for older persons are: 1. They know
they can always call somebody when they are in trouble; 2. They feel more confident to go out by themselves; 3. They feel safer when they are alone.

The three most-desired functions are address book, diary, and alarm clock (arguably, these functions share a common characteristic of being memory aids).

The top three functions considered unnecessary are music player, camera, and videophone (these are entertainment-related functions, which many older persons would not associate with a commu- nication device).

The three most difficult aspects of using mobile phones are learning to use, navigating menus, and choosing the right option.

the desIgn

Shifting through the problems with the current design of the phones used by the study participants and the participants’ opinions on the various aspect of physical design, a set of requirements for the physical design elements that were perceived to be senior-friendly are:

# data[].attributes.body
A Systematic Review of Healthcare Applications for Smartphones

Abu Saleh Mohammad Mosa,

Illhoi YooEmail author and

Lincoln Sheets

BMC Medical Informatics and Decision Making201212:67

https://doi.org/10.1186/1472-6947-12-67©  Mosa et al. licensee BioMed Central Ltd. 2012

Received: 20 December 2011Accepted: 14 June 2012Published: 10 July 2012

Open Peer Review reports

Abstract

Background

Advanced mobile communications and portable computation are now combined in handheld devices called “smartphones”, which are also capable of running third-party software. The number of smartphone users is growing rapidly, including among healthcare professionals. The purpose of this study was to classify smartphone-based healthcare technologies as discussed in academic literature according to their functionalities, and summarize articles in each category.

Methods

In April 2011, MEDLINE was searched to identify articles that discussed the design, development, evaluation, or use of smartphone-based software for healthcare professionals, medical or nursing students, or patients. A total of 55 articles discussing 83 applications were selected for this study from 2,894 articles initially obtained from the MEDLINE searches.

Results

A total of 83 applications were documented: 57 applications for healthcare professionals focusing on disease diagnosis (21), drug reference (6), medical calculators (8), literature search (6), clinical communication (3), Hospital Information System (HIS) client applications (4), medical training (2) and general healthcare applications (7); 11 applications for medical or nursing students focusing on medical education; and 15 applications for patients focusing on disease management with chronic illness (6), ENT-related (4), fall-related (3), and two other conditions (2). The disease diagnosis, drug reference, and medical calculator applications were reported as most useful by healthcare professionals and medical or nursing students.

Conclusions

Many medical applications for smartphones have been developed and widely used by health professionals and patients. The use of smartphones is getting more attention in healthcare day by day. Medical applications make smartphones useful tools in the practice of evidence-based medicine at the point of care, in addition to their use in mobile clinical communication. Also, smartphones can play a very important role in patient education, disease self-management, and remote monitoring of patients.

# data[].attributes.body
http://it.spfpension.fi/lankar/filmer/information/

# data[].attributes.body
https://www.va.se/nyheter/2011/01/10/plattsurfande-92-aring-med-40-appar/

# data[].attributes.headline
Färande av mobiltelefoni för äldre samt social medier

# data[].attributes.subject
Färande av mobiltelefoni för äldre samt social medier

# data[].attributes.body
http://www.folkuniversitetet.se/Kurser--Utbildningar/Data-IT/Teknik-och-natverk/

http://www.folkuniversitetet.se/Kurser--Utbildningar/Kommunikation-Skrivande-Media/Sociala-medier/

# data[].attributes.body
https://www.pensionsmyndigheten.se/om-pensionsmyndigheten/om-webbplatsen/appar-for-din-pension

# data[].attributes.attachment_link.title
1401-7 förslag på appar inom äldreomsorgen

# data[].attributes.body
I åldrarna över 55 år har intresset för de smarta mobilerna varit svagt. Så gott som alla har tillgång till mobiler, 97 procent bland yngre pensionärer och 81 procent bland de som är över 75 år. Men de äldre använder den huvudsakligen som en telefon och inte för att koppla upp sig till internet. 26 procent av pensionärerna som har tillgång till en smartmobil kopplar aldrig upp sig till internet via mobilen. Användningen av smartmobiler minskar således snabbt bland de som är äldre än 55 år och bland pensionärerna är det få som dagligen använder en smartmobil. Så gott som alla (97%) yngre pensionärer (66–75 år) har tillgång till en mobil, 38 procent har tillgång till en smart mobil, 30 procent använder någon gång internet i mobilen, 14 procent gör det dagligen.

# data[].attributes.body
http://www.soi2014.se/den-mobila-boomen-fortsatter/litet-intresse-for-smarta-mobiler-bland-de-aldre/

# data[].attributes.body
100% tillgängligt

Färgscheman i högkontrast och tre olika typsnittsstorlekar låter dig använda dina telefon utan glasögon. Ytterligare färgscheman finns tillgängliga för nedladdning. Utökad support för Talkbackskärmläsare låter blinda användare använda sin telefon med lätthet och självförtroende.

Alternativa kontroller

Hela gränssnittet kan också kontrolleras via hårdvara eller tangentbord eller via Tecla rullstollsgränssnitt. Detta låter förlamade användare få full och exakt kontroll över sin smarttelefon utan att behöva röra skärmen.

För äldre eller barn

Äldre människor älskar de stora batteri- och signalindikeringsikonerna, direktsamtals-funktion för deras favoritkontakter och SOS-knappen med geo-lokalisering för nödlägen. Barn uppskattar de färgglada bakgrunderna.

Lösenordsskydd

Fullskärmsläge och lösenordsskydd för att undvika att användarna tappar bort sig eller tar bort något viktigt från telefonen. Detta skapar en helt säker mobil miljö.

Välj funktioner...

Anpassa BIG Launcher enkelt för att passa dina behov. Ställ in ett obegränsat antal skärmar med appar, kontakter, genvägar eller widgets. Swep mellan dem eller använd knapparna för att gruppera relaterade funktioner.

…och välj ett tema

Du kan välja mellan många nedladdningsbara visuella teman och ikonpaket för att anpassa din telefon. Varje skärm kan också ha olika bakgrund.

Och det finns mer!

Kan du inte bestämma dig för om BIG Launcher är rätt val för dig eller din familjemedlem?

Prova det gratis!

# data[].attributes.body
Stort typsnitt i SMS-redigeraren

SMS-meddelanden sorteras utifrån konversation. Stora typsnitt och färgkodning används för att visa meddelande-trådarna.

Notifieringar på helskärm

Valbart att att får notifieringar om SMS på helskärm vilket gör att du snabbt kan ringa tillbaka eller svara på meddelandet.

Kör snabbt alla dina applikationer

Använd stora genvägar för dina mest använda applikationer eller hitta dem snabbt i app-listan med direktsök. Nyligen använda appar hamnar högst upp i listan. Genvägar såsom bokmärken för webb kan också placeras på hem-skärmen.

Dölj oönskade appar

Dölj de appar du inte vill använda för att hålla din app-lista ren. Användbart för att begränsa tillgången till appar såsom föräldrakontroll eller att skydda användare från att tappa bort sig i navigeringen.

# data[].attributes.body
Din nya hem-skärm

BIG Launcher ersätter användargränssnittet hos valfri telefon eller surfplatta med Android 2.1 eller högre. Det är designat med seniorer och dem med synnedsättning i åtanke för att erbjuda högsta läsbarhet och enkelhet i användandet.

Förstorade ikoner

Stora knappar är enkla att använda – de kontrolleras av ett enda klick, vilket gör att problem undviks.

Lättanvänd telefon

Tillgång till alla funktioner hos telefonen via ett enkelt gränssnitt. Ingen förvirring, inget komplicerande. Stor text och färgkodade ikoner hjälper dig att lätt skilja mellan föremål.

Välorganiserad samtalshistorik

Snabb tillgång till dina favoritkontakter via menyn eller genom att lägga dem direkt på en hem-skärm. Bläddra genom samtalshistoriken och ring lätt tillbaka eller svara med ett meddelande.

# data[].attributes.body
http://biglauncher.com/features/sv/

# data[].attributes.body
Pensionärer och appar.

# data[].attributes.body
Eldery
usability
userexperience

# data[].attributes.body
Användning av Healthcare applikationer bland äldre människor.

# data[].attributes.body
Use of Mobile Health (mHealth) Tools by Primary Care Patients in the WWAMI Region Practice and Research Network (WPRN)

1. Amy M. Bauer, MD, MS,

2. Tessa Rue, PhD,

3. Gina A. Keppel, MPH,

4. Allison M. Cole, MD, MPH,

5. Laura-Mae Baldwin, MD and

6. Wayne Katon, MD

+Author Affiliations

1. From the Department of Psychiatry and Behavioral Sciences (AMB, WK), the Department of Biostatistics (TR), the Institute of Translational Health Sciences (TR, GAK, AMC), and the Department of Family Medicine (GAK, AMC, L-MB), University of Washington, Seattle.

2. Corresponding author: Amy M. Bauer, MD, MS, Department of Psychiatry and Behavioral Sciences, University of Washington School of Medicine, 1959 NE Pacific Street, Box 356560, Seattle, WA 98195-6560 (E-mail: abauer1@uw.edu).

Abstract

Purpose: The purpose of this study was to determine the prevalence of mobile health (mHealth) use among primary care patients and examine demographic and clinical correlates.

Methods: Adult patients who presented to 1 of 6 primary care clinics in a practice-based research network in the northwest United States during a 2-week period received a survey that assessed smartphone ownership; mHealth use; sociodemographic characteristics (age, sex, race/ethnicity, health literacy); chronic conditions; and depressive symptoms (2-item Patient Health Questionnaire). Data analysis used descriptive statistics and mixed logistic regression.

Results: Of 918 respondents (estimated response rate, 67.4%), 55% owned a smartphone, among whom 70% were mHealth users. In multivariate analyses, smartphone ownership and mHealth use were not associated with health literacy, chronic conditions, or depression but were less common among adults >45 years old (adjusted odds ratio, 0.07–0.39; P < .001). Only 10% of patients learned about mHealth tools from their physician, and few (31%) prioritized their provider's involvement.

Conclusions: Use of mHealth technologies is lower among older adults but otherwise is common among primary care patients, including those with limited health literacy and those with chronic conditions. Findings support the potential role of mHealth in improving disease management among certain groups in need; however, greater involvement of health care providers may be important for realizing this potential.

# data[].attributes.body
Hur ser användandet av helthcare Applications ut för pensionärer?

# data[].attributes.body
Litteratursökning:
Saker som man bör tänka på under sin litteratursökning enligt Reinecker och Jörgensen är hur gammal är den litteratursökning som du söker på och vilken är den kärnlitteratur du söker? ( Rienecker, Jörgensen, 12:132). Om man inte har en problemformulering till en början menar Rienecker och Jörgensen på att man bör göra en bredare undersökning innan. Då kan man titta på olika aspekter som, vad är intressant?, om det är möjligt att komma fram till något som är relaterat till det ämne man vill studera. Det var på detta vis som jag började detta arbete, då jag hade en del områden som jag fann intressanta. Jag valde ut det område jag vill studera och sökte information, i form av State-of-art.

Jag valde att studera om och isåfall äldre människor känner problematik inför digitala gränssnitt. För att undersöka problematiken noggrannare gjorde jag en översiktslitteratur som Rienecker och Jörgensen menar på är då man blickar över State-of-the-art (Rienecker, Jörgensen, 14:134)

# data[].attributes.body
Berätta till slut hur du kan utveckla din designkompetens med hjälp av forskning (andras och/eller egen) samt vad du har för behov av ytterligare kunskap inför ditt kommande examensarbete.

Slutligen vill jag reflektera över hur min designkompetens kan utvecklas med hjälp av forskning. Så som Harold G. Nelson och Erik Stolterman beskriver två av sina tre kategorier för att uppnå design där de belyser att empir och forskning ska ligga i relation till designgenerering (the true/the Real) vill jag tro att jag som designer kräver omvärldsanalys för att få större förståelse om de ämne jag studerar (Nelson, Stolterman, 14:31).  Även med de kvalitativa metoder som man kan använda sig av när man skriver en uppsats kan implementeras i ett designarbete. Som tex. en kvalitativ intervju, där personen som ska svara på frågorna får ett utrymme att svara med egna ord (Patel, Davidsson, 11:81).

Likt en forskningsprocess där det första steget är att skaffa sig kunskap (Patel, Davidson, 11:40), vill jag tro att det är en viktig del i min utveckling av min designkompetens. Att skapa sig kunskap kring det ämne man studerar eller ska designa för bildar man en större rymd av information som man kan ta del av i sitt skapande.

# data[].attributes.body
Smartphone
HCD
aged

# data[].attributes.headline
Using Smartphones and Health Apps to Change and Manage Health Behaviors: A Population-Based Survey

# data[].attributes.subject
Using Smartphones and Health Apps to Change and Manage Health Behaviors: A Population-Based Survey

# data[].attributes.body
Chronic conditions are an increasing challenge for individuals and the health care system. Smartphones and health apps are potentially promising tools to change health-related behaviors and manage chronic conditions.

Objective

The aim of this study was to explore (1) the extent of smartphone and health app use, (2) sociodemographic, medical, and behavioral correlates of smartphone and health app use, and (3) associations of the use of apps and app characteristics with actual health behaviors.

Methods

A population-based survey (N=4144) among Germans, aged 35 years and older, was conducted. Sociodemographics, presence of chronic conditions, health behaviors, quality of life, and health literacy, as well as the use of the Internet, smartphone, and health apps were assessed by questionnaire at home visit. Binary logistic regression models were applied.

Results

It was found that 61.25% (2538/4144) of participants used a smartphone. Compared with nonusers, smartphone users were younger, did more research on the Internet, were more likely to work full-time and more likely to have a university degree, engaged more in physical activity, and less in low fat diet, and had a higher health-related quality of life and health literacy. Among smartphone users, 20.53% (521/2538) used health apps. App users were younger, less likely to be native German speakers, did more research on the Internet, were more likely to report chronic conditions, engaged more in physical activity, and low fat diet, and were more health literate compared with nonusers who had a smartphone. Health apps focused on smoking cessation (232/521, 44.5%), healthy diet (201/521, 38.6%), and weight loss (121/521, 23.2%). The most common app characteristics were planning (264/521, 50.7%), reminding (188/521, 36.1%), prompting motivation (179/521 34.4%), and the provision of information (175/521, 33.6%). Significant associations were found between planning and the health behavior physical activity, between feedback or monitoring and physical activity, and between feedback or monitoring and adherence to doctor’s advice.

Conclusions

Although there were many smartphone and health app users, a substantial proportion of the population was not engaged. Findings suggest age-related, socioeconomic-related, literacy-related, and health-related disparities in the use of mobile technologies. Health app use may reflect a user’s motivation to change or maintain health behaviors. App developers and researchers should take account of the needs of older people, people with low health literacy, and chronic conditions.

Keywords: telemedicine, eHealth, mHealth, smartphone, mobile apps, health promotion, chronic disease, health literacy, quality of life

Clemens Ernsting,1 Stephan U Dombrowski, PhD,2 Monika Oedekoven,1 Julie L O´Sullivan,1 Melanie Kanzler,3Adelheid Kuhlmey, PhD,1 and  Paul Gellert, PhD1

# data[].attributes.headline
Use of Information and Communication Technologies Among Older People With and Without Frailty: A Population-Based Survey

# data[].attributes.subject
Use of Information and Communication Technologies Among Older People With and Without Frailty: A Population-Based Survey

# data[].attributes.body
Background

Use of information and communication technologies (ICT) among seniors is increasing; however, studies on the use of ICT by seniors at the highest risk of health impairment are lacking. Frail and prefrail seniors are a group that would likely benefit from preventive nutrition and exercise interventions, both of which can take advantage of ICT.

Objective

The objective of the study was to quantify the differences in ICT use, attitudes, and reasons for nonuse among physically frail, prefrail, and nonfrail home-dwelling seniors.

Methods

This was a population-based questionnaire study on people aged 65-98 years living in Northern Finland. A total of 794 eligible individuals responded out of a contacted random sample of 1500.

Results

In this study, 29.8% (237/794) of the respondents were classified as frail or prefrail. The ICT use of frail persons was lower than that of the nonfrail ones. In multivariable logistic regression analysis, age and education level were associated with both the use of Internet and advanced mobile ICT such as smartphones or tablets. Controlling for age and education, frailty or prefrailty was independently related to the nonuse of advanced mobile ICT (odds ratio, OR=0.61, P=.01), and frailty with use of the Internet (OR=0.45, P=.03). The frail or prefrail ICT nonusers also held the most negative opinions on the usefulness or usability of mobile ICT. When opinion variables were included in the model, frailty status remained a significant predictor of ICT use.

Conclusions

Physical frailty status is associated with older peoples’ ICT use independent of age, education, and opinions on ICT use. This should be taken into consideration when designing preventive and assistive technologies and interventions for older people at risk of health impairment.

Keywords: frail elderly, Internet, smartphone, population characteristics, logistic regression, aged

Niina Susanna Keränen, MSc, MD,12,3 Maarit Kangas, PhD,1,3 Milla Immonen, MSc,4,5 Heidi Similä, MSc,4,5 Heidi Enwald, PhD,3,6 Raija Korpelainen, PhD,3,4,7 and  Timo Jämsä, PhD1,3,8

# data[].attributes.body
Resonera också kring ett designresultat från en tidigare kurs. Du ska belysa ditt designresultat, kritiskt och analyserande, med hjälp av befintlig designforskning inom Informatik.

I kursen Designteori fick vi i uppdrag att ta fram ett designförslag som skulle matcha det område som vi valt att studera. Mitt problemområde innefattade personer som har nedsatt funktionalitet i ben vid rörelse i form av mobilitet.  Utifrån tre begrepp som Harold G. Nelson och Erik Stolterman beskriver som The True, The real och The Ideal, skulle vi generera designförslag (Nelson, Stolterman, 14:34). För att generera idéer till det som de kallar The true och The real krävs vetenskapliga referenser för att stärka sin designrymd.
Mitt designkoncept nådde höjden av en digitalt styrd protes där användaren både styr protesen med sin kroppsvikt och med en applikation. Jag använde mig av metodik i form av litteratursökningar för att skapa en överblick. Det som Lotte Rienecker och Peter Stray Jörgensen kallar för överblickslitteratur där jag studerade det State-of-art som finns relaterande till ämnet (Rienecker, Jörgensen, 12:134).

Göran Goldkuhl beskriver att för att förstå hur man utvecklar informationssystem måste man berika ett kunskapsintresse. Han förklarar att med hjälp av intressenter som deltar kan man lättare påverka utvecklingen av ett system, som i mitt fall är ett koncept (Goldkuhl, 96:5). Under designprocessen fram till mitt koncept involverade jag inte intressenter för att hjälpa mig att utveckla konceptet. Detta beroende på tidsbrist och leveranssätt. Om mer tid hade getts för uppdraget hade jag som designer valt att utveckla prototyp/er för att involvera intressenter.

För att stärka mitt arbete och berika kunskap om både ämnet mobilitet och se vilka digitala möjligheter som kan ges för att designa en lösning till personer utan ett eller två ben gjorde jag litteratursökningar och kollade State-of-the-art.  Jag fick här både söka efter information om funktionsnedsättning, balans och digitala lösningar som jag fått fram från en brainstorming som jag hållt för att generera idéer.

" Unlike the humanities with its interest in under- standing the past, informatics is interest- ed in designing the future." (Dahlbom, 96:42).

# data[].attributes.body
Spotify är populärt, nästan var tredje internetanvändare (29%) använder tjänsten 61

Kapitel 7: Underhållningens digitalisering

dagligen. Nästan alla unga (16-25 år) lyssnar åtminstone någon gång på musik på internet och 66 procent lyssnar dagligen på Spotify. Det är betydligt er än de som lyssnar på traditionell radio. Varje vecka är det 77 procent av svenskarna som lyssnar på traditionell radio.

# data[].attributes.body
Du ska i essän lyfta fram ett problemområde inom Digital Design/Informatik, gärna med förankring i samhället eller tidigare arbeten inom programmet där du funnit intressanta fenomen. Här är det tyngd på att positionera in ditt föreslagna problemområde i Informatik genom att ta stöd i en vetenskaplig grund. Berätta hur du skulle problemformulera och hur du skulle identifiera samt beskriva ”state-of-the-art”. Ta fram lämplig forskningsfråga.

Problemområdet som jag vill studera:
Jag vill studera om och i såfall den problematiken som äldre människor känner inför digitala gränssnitt för hemsidor som de använder sig av. För att undersöka problematiken noggrannare, gjorde jag en översiktslitteratur som Reinecker och Jörgensen menar på är då man blicka över State-of-the-art (Rienecker, Jörgensen, 12:134).

# data[].attributes.body
Du ska också i texten resonera kring hur en metod lämpligen kan väljas till den fråga du tar upp. Beskriv metoden så utförligt du kan (använd vedertagna metodbegrepp, samt beskriv den också så tydligt att läsaren kan repetera genomförandet) och berätta varför den är lämplig.

Litteratursökning:
Saker som man bör tänka på under sin litteratursökning enligt Reinecker och Jörgensen är hur gammal är den litteratursökning som du söker på och vilken är den kärnlitteratur du söker? ( Rienecker, Jörgensen, 12:132). Om man inte har en problemformulering till en början menar Rienecker och Jörgensen på att man bör göra en bredare undersökning innan. Då kan man titta på olika aspekter som, vad är intressant?, om det är möjligt att komma fram till något som är relaterat till det ämne man vill studera. Det var på detta vis jag började detta arbete, då jag hade en del områden som jag fann intressanta. Jag valde ut det område jag vill studera och sökte information, i form av State-of-art.

De påpekar även att under arbetets gång bör man söka litteratur och information löpande (Rienecker, Jörgensen, 12:134).

Den första litteraturen man läser inför arbetet kan kallas översiktslitteratur, där man blickar över State-of-the-art.  Man kan även leta efter brister och kunskapsluckor hos andra tidigare skrivna studier (Rienecker, Jörgensen, 12:134).

Rienecker och Jörgensen förklarar att där finns tre sorters litteratur som är relevanta för en uppsats. De beskriver dessa som Litteratur i två olika betydelser och Metodlitteratur (Rienecker, Jörgensen, 12:136). Så här beskriver de Litteratur: i form av att man söker information av material i form av bilder, muntlig information. Den andra är Litteratur om begrepp
och teorier som man kan undersöka med. Metodlitteraturen beskriver de som om en  uppsats använder sig av en eller flera metoder, som intervju eller observation förväntas det av uppsatsen att det ska stå litteratur om metodiken i uppsatsen. (Rienecker, Jörgensen, 12:136).

Reinecker och Jörgensen förklarar att det finns tre olika sökmetoder man kan använda sig av vid en litteratursökning. Det kallas för Kedjesökning, systematisk sökning och slumpmässig sökning (Reinecker, Jörgensen, 12:138).

# data[].attributes.body
People - Pensionärer, äldre människor än 65 år. Män och kvinnor.
Activity - Förening, webbplats. Kommunikation mellan medlemmar.
Context - diskussion, sökning, aktiviteter.
Technology - webbsida, plattform.

# data[].attributes.body
AbstrAct re ections upon the meaning
of the word ‘design’ are made and a relatively complete de nition of the paradigm of human centred design is formulated. Aspects of both the background and the current practice of the paradigm are presented, as is a basic structural model of the design questions addressed. Examples are provided of the economic bene t of human centred design in business settings as an approach for designing products, systems and services which are physically, perceptually, cognitively and emotionally intuitive. Examples are further provided of the coherence of the paradigm with the logic and structure of several currently popular marketing and banding frameworks. Finally, some strategic implications of adopting human centred design as a business strategy are suggested.

KEYWORDS: people centred design, human centred design, design process, innovation model

Joseph Giacomin

Human Centred Design Institute, Brunel University, UK

# data[].attributes.body
In human-centred design (HCD), researchers and designers attempt to cooperate with and learn from potential users of the products or services which they are developing. Their goal is to develop products or services that match users’ practices, needs and preferences. In this position paper it is argued that HCD practitioners need to deal with two tensions that are inherent in HCD: they need to combine and balance users’ knowledge and ideas with their own knowledge and ideas; and they need to combine and balance a concern for understanding current or past practices with a concern for envisioning alternative or future practices. Six HCD approaches – participatory design, ethnography, the lead user approach, contextual design, codesign and empathic design – are discussed in order to argue that these different approaches are different ways to cope with the two tensions. In addition, several examples from practice are provided to illustrate these tensions. Moreover, it is advocated that HCD practitioners critically reflect on their practices, their methods and their own involvement, so that they can more consciously follow specific HCD approaches and more mindfully cope with the two tensions.

Keywords: human-centred design; participatory design; methods; critical; reflection; reflexivity

# data[].attributes.body
Hypotes:
"Hypotes är en språklig sats i vilken olika begrepp sätts i relation till varandra" (Patel, Davidsson,11:20)

Hypotesen ska ha en större räckvidd och som ett antagande visa hur två eller flera begrepp relaterar till varandra.
Som forskare prövar man hypotesen för att som om den ger en sann eller falsk bild av verkligheten.
Man arbetar med att Verifiera eller falsifiera hypotesen. En hypotes ska kunna prövas empiriskt för att fastställa ifall det är falskt eller sann.
Patel och Davidsson säger att en falsifierad hypotes kan ge undersökningen lika mycket information som en verifierad (Patel, Davidsson, 11:21).

Induktion:
"Induktion innebär att man drar allmänna, generella, slutsatser utifrån empirisk fakta" (Thuén, 16:22).
Induktiv forskning kan ta oss långt men vi kan aldrig vara säkra på en hundraprocentig slutledning av induktiv forskning då den bygger på emperi (Thurén, 16:24).  Så med induktion kan man komma fram till den största sannolikheten (Thurén, 16:26).

Paradigm:
"Ordet paradigm har kommit att användas i de mest skiftande sammanhang, även om det i grund och botten handlar om vetenskapsteori" (Thurén, 16:135).
Enligt Thomas Kuhn utgår alla vetenskapliga uppfattningar från ett paradigm.

Fallstudie:
"Fallstudie är en beteckning som innebär att vi gör en undersökning på en mindre avgränsad grupp." (Patel, Davidsson, 11:56).
Det kan beröra en grupp eller en enskild individ en organisation eller en situation där något händer. I en fallstudie kan man även studera flera fall. Fallstudier utgör ett övergripande perspektiv där man försöker få en så heltäckande bild så möjligt. Intervjuer, observationer och enkäter kan vara de vanligaste sätten att samla in data i fallstudier (Patel, Davidsson, 11:57).

Observation:
"I vardagslivet är observation vårt främsta medel för att skaffa information om omvärlden och vi gör det mer eller mindre slumpmässigt utifrån våra egna erfarenheter, behov och förväntningar" (Patel, Davidsson, 11:91).
Ur ett vetenskapligt sammanhang får en observation inte vara slumpmässig.  En sådan observation måste vara systematisk planerad och informationen som man får ut av en sådan observation måste registreras.
Observation kan vara den bäst ultimata metoden vid studier där gruppen som ska studeras inte har någon förmåga att tala, som tex. vid djur eller spädbarn (Patel, Davidsson, 11:92). Aksel Tjora beskriver också observationsmetoden som ett bra alternativ för forskare som studerar sociala situationer som de tidigare ej bejakat. De kan berika mer information från en observation än från en intervju (Tjora, 10:34).

# data[].attributes.body
Problemformulering:
Begrepp och sökord till detta.
Bästa möjliga metoder.
5 centrala begerpp
designresultat från tidigare upp.

# data[].attributes.body
bästa möjliga teknik

bästa tillgängliga teknik

Känd teknik (ibland skärad) hänvisar till den högsta nivån av allmän utveckling, av en anordning, teknik eller ett vetenskapligt område som uppnåtts vid en viss tidpunkt. Det hänvisar också till en sådan utvecklingsnivå som uppnåtts vid vilken tidpunkt som helst som ett resultat av de gemensamma metoder som användes vid den tiden.

# data[].attributes.body
HCD
UX design
Layout
Pensioner

# data[].attributes.body
Tidigare designresultat.

# data[].attributes.body
Samarbete studenter.
Över digital plattform.
Prototyputveckling.
Gränssnitt.
Äldre människor.

# data[].attributes.body
1. Du ska i essän lyfta fram ett problemområde inom Digital Design/Informatik, gärna med förankring i samhället eller tidigare arbeten inom programmet där du funnit intressanta fenomen. Här är det tyngd på att positionera in ditt föreslagna problemområde i Informatik genom att ta stöd i en vetenskaplig grund. Berätta hur du skulle problemformulera och hur du skulle identifiera samt beskriva ”state-of-the-art”. Ta fram lämplig forskningsfråga.

2. Du ska också i texten resonera kring hur en metod lämpligen kan väljas till den fråga du tar upp. Beskriv metoden så utförligt du kan (använd vedertagna metodbegrepp, samt beskriv den också så tydligt att läsaren kan repetera genomförandet) och berätta varför den är lämplig.

3. Du ska i essän lyfta minst 5 centrala begrepp från vetenskapsteori, designforskning, forskningsetik och forskningsdesign.

4. Resonera också kring ett designresultat från en tidigare kurs. Du ska belysa ditt designresultat, kritiskt och analyserande, med hjälp av befintlig designforskning inom Informatik.

5. Berätta till slut hur du kan utveckla din designkompetens med hjälp av forskning (andras och/eller egen) samt vad du har för behov av ytterligare kunskap inför ditt kommande examensarbete.

I den muntliga delen ska du föra ut budskapet i din essä genom en presentation som kan genomföras på valfritt sätt och med valfria verktyg: Du kan t.ex. använda powerpoint eller liknande, men ska aktivt berätta och visa. På campus förväntar vi oss diskussion i klassrum under de obligatoriska redovisningsseminarierna. Nätstudenter lämnar in en film.

Formalia: