# data[].attributes.body
Virtuaalne uurimissaal
http://www.ra.ee/vau/

# data[].attributes.body
http://www.ra.ee/dgs/addon/nimreg/index.php

Personaalraamatud on peamised suguvõsauurimise allikad, kuna nad katavad suure osa Eesti elanikkonnast 19. sajandi keskpaigast kuni 1940. aastani.

# data[].attributes.body
http://www.genealoogia.ee/esivanemad/aastareg/
Andmebaas sisaldab SAAGA-sse koondatud kirikukogudustes peetud meetrikasäilikute andmeid ning avab läbi otsinguakna otsetee uurijat huvitava sündmuse ja aasta alguslehele.

# data[].attributes.body
http://www.genealoogia.ee/esivanemad/hingeloendid/
Andmebaas sisaldab SAAGA-s olevate hingeloendite (1782-1858) põhjal koostatud registreid ning võimaldab seeläbi mõnevõrra kiiremat pääsu otsitava hingeloendi esilehele. Indekseeritud on kõik Eesti- ja Liivimaa 106 kihelkonda. Vanemad hingeloendid on Liivimaa (Lõuna-Eesti) osas säilinud puudulikult, Eestimaa (Põhja-Eesti) osas säilinud aga peaaegu täielikult. Indekseeritud linnad ei asu andmebaasis, vaid järgneval lehel: LINNAD

# data[].attributes.body
http://www.ra.ee/apps/onomastika/index.php/et
Eestlaste perekonnanimed
Nimede panemine
Andmebaasist saab otsida Eestis 19. sajandi algul talurahva pärisorjusest vabastamise järel pandud perekonnanimesid ja nende algkodusid. Andmed on pärit hingeloenditest: Liivimaa puhul valdavalt 1826. a. vaherevisjonidest, Eestimaa puhul 1835. aastal koostatud perekonnanimede  raamatutest.

Andmebaasis on 72563 kirjet, iga nime saab otsida nii allikas esineva kirjapildi kui selle tõenäoliseks tänapäevaseks normaliseeritud kuju järgi. Iga nimi on seotud mõisavallaga, kus nime pandi, ja selle kaudu ka kihelkonna, maakonna ja kubermanguga.

Nimede eestistamine
Andmebaasis on 1919-1940 toimunud perekonnanimede muutmised, sh 1930. aastatel üleriiklikuks kampaaniaks kujunenud nimede eestistamise käigus muudetud nimed

# data[].attributes.body
http://www.ra.ee/dgs/explorer.php
Saaga on digiteeritud arhiiviallikaid sisaldav veebikeskkond, mis võimaldab kõigil huvilistel tutvuda enimkasutatavate ja huvipakkuvamate Rahvusarhiivi üksustes ja Tallinna Linnaarhiivis säilitatavate arhivaalide digitaalsete koopiatega. Kui Saaga esialgne eesmärk oli endasse koondada kõikide genealoogilise uurimistöö jaoks olulisemate allikate kasutuskoopiaid, siis alates 2008. aastast hõlmab Saaga kõiki arhiivide poolt digiteeritud arhivaale, sõltumata temaatikast.

# data[].attributes.body
Arhiivi infosüsteem
http://ais.ra.ee/

Arhiivi infosüsteem ehk AIS on Rahvusarhiivi ja Tallinna Linnaarhiivi andmebaas, kus on teave arhiivis hoitavate dokumentide kohta.

# data[].attributes.body
http://www.ra.ee/aadresslehed/

Tallinna Aadressbüroo fondi aadresslehed
Tallinna Aadressbüroos (1909–1933) koostatud umbes paarist miljonist aadresslehest on säilinud Tallinna Aadressbüroo arhiivifondis (TLA.1376) vaid väga väike osa. Aadresslehtede sari sisaldab 355 säilikut ajavahemikust 1909‒1929 (1930–1933). Säilikutes on aadresslehed järjestatud alfabeetiliselt.Kõige rohkem aadresslehti (umbes 1/5) on säilinud 1918. aastast. 1920.‒1929. aastate aadresslehtede seast võib leida kriminaalpolitsei, kohtu- ja maksuasutuse kirju isikute tagaotsimise kohta.Tallinna Aadressbüroo arhiivi aadresslehed, mille koguhulk on ligikaudsel hinnangul 400 000–450 000 lehte, on Tallinna Linnarhiivi kõige täpsem ja terviklikum andmekogu Tallinna elanikest 20. sajandi kahekümnendail aastatel.

# data[].attributes.body
Kalmistute register
https://www.kalmistud.ee/
Kalmistute kodulehe abil on Teil võimalik otsida informatsiooni Teid huvitava kalmulise ning tema viimse puhkepaiga kohta.

# data[].attributes.body
http://www.isik.ee/foorum/
See on foorum suguvõsauurijatele. Siin võib küsida ja vastata perekonna (suguvõsa) ajaloo teemadel. Võite postitada teateid oma uuritavatest nimedest, otsimiskuulutusi, probleemidest andmete leidmisel jmt. Konkreetse piirkonnaga seotud teemasid võib postitada vastava kihelkonna foorumisse. Pärast postitamist saate oma teateid ka tagantjärgi muuta ning kustutada.

# data[].attributes.body
https://www.geni.com

Geni eesmärgiks on olla koostöökeskus, kus kasutajad saavad teha koostööd, et ehitada ühiste sugulaste ja hõimlaste kaudu ainus ning ühtne puu.