# data[].attributes.body
Perhehoidolla tarkoitetaan oman kodin ulkopuolista hoitoa, osa-tai ympärivuorokautista huolenpitoa yksityisessä perheessä perheenjäsenenä.

Hoitoa voi myös tapahtua hoidettavan kotona.

Perhehoitajat eli sijaisvanhemmat antavat hoitoa.

Perhehoitoa käytetään huostaanotettujen ja kiireellisesti sijoitettujen lasten hoidon ja huolenpidon järjestämiseksi tai kun lapsi sijoitetaan avohuollon tukitoimena.

Perhehoito voi myös olla osa nuoren jälkihuoltoa 21 ikävuoteen saakka.

Perhekodissa voidaan hoitaa enintään neljää henkilöä samassa taloudessa asuvat alle kouluikäiset lapset ja muut erityis hoitoa tai huolenpitoa vaativat henkilöt mukaan luettuina, jollei kyse ole hoidon antamisesta sisaruksille, saman perheen jäsenille tai jos hoidetaan samanaikaisesti vain täysi-ikäisiä henkilöitä.

Hoidettavia saa kuitenkin olla enintään kuusi samanaikaisesti, jos hoidosta, kasvatuksesta ja muusta huolenpidosta vastaa vähintään kaksi ennakkovalmennuksen käynyttä henkilöä. Heidän täytyy asua kodissa ja toisella on ainakin oltava tehtävään soveltuva koulutus ja riittävä hoito- ja kasvatustehtävistä.

Jotkut perhehoitajat toimivat myös tukiperheenä eli perhe, jossa lapsi käy säännöllisesti ja sovitusti. Sosiaalitoimi maksaa tukiperheelle sopimuksen mukaisen korvauksen.

Kunnat järjestävät perhehoitoa toimeksiantosuhteena tai ostavat perhehoidon ammatilliselta perhekodilta.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mitä perhehoito lastensuojelussa tarkoittaa?
Perhehoito lastensuojelun sijaishuollon muotona
Lapsen oikeus perheeseen ja läheisiin ihmissuhteisiin
Lapsen ja nuoren hoito ja kasvatus
Perhehoito toteutuu kodissa

Mitä perhehoito lastensuojelussa tarkoittaa?

Perhehoidolla tarkoitetaan hoidon tai muun osa- tai ympärivuorokautisen huolenpidon järjestämistä perhehoitajan yksityiskodissa tai hoidettavan kotona (perhehoitolaki 3 §). Lasten ja nuorten perhehoitajia kutsutaan myös sijaisvanhemmiksi.
Perhehoitolaki 3 § (Finlex)

Perhehoidon tavoitteena on antaa perhehoidossa olevalle lapselle mahdollisuus kodinomaiseen hoitoon ja läheisiin ihmissuhteisiin sekä edistää hänen perusturvallisuuttaan ja sosiaalista kehitystään.
Perhehoitolaki 1 § (Finlex)

Perhehoitoa voidaan käyttää huostaanotettujen ja kiireellisesti sijoitettujen lasten hoidon ja huolenpidon järjestämiseksi tai kun lapsi sijoitetaan avohuollon tukitoimena. Perhehoitoa toteutetaan myös lastensuojelulain mukaisena jälkihuoltona.

Jotkut perhehoitajat toimivat lisäksi myös tukiperheenä. Avohuollon sijoitus kuuluu lastensuojelun avohuollon tukitoimiin eikä siihen sovelleta lastensuojelulain säännöksiä sijaishuollosta (lastensuojelulaki 49 §). Tukiperheen järjestäminen on sen sijaan perheille tarjottavaa yleistä sosiaalipalvelua.
Lastensuojelulaki 49 § (Finlex)
Sosiaalihuoltolaki 28 § (Finlex)

Perhehoito lastensuojelun sijaishuollon muotona

Perhehoito on laitoshoitoon nähden ensisijainen lapsen sijaishuollon muoto: laitoshoitoa järjestetään, jos lapsen sijaishuoltoa ei voida järjestää lapsen edun mukaisesti riittävien tukitoimien avulla perhehoidossa tai muualla.
Lastensuojelulaki 50 § (Finlex)
Muu lapsen tarpeen mukainen hoito

Perhehoidon soveltuvuutta arvioitaessa tulee ottaa huomioon, minkälaisen kokonaisuuden perhehoitajan antama hoito muodostaisi yhdessä tarvittavien tukitoimien kanssa. Tukitoimilla tarkoitetaan tässä sekä lapselle ja hänen perheellensä että sijaisperheelle annettavia tukitoimia. Perhehoitajan asema

Lapsen sijaishuoltopaikan valinnan täytyy kuitenkin aina perustua yksilökohtaiseen lapsen edun harkintaan (lastensuojelulaki 4.1 §). Valinnassa tulee kiinnittää erityistä huomiota huostaanoton perusteisiin, lapsen tarpeisiin sekä lapsen sisarussuhteiden ja muiden läheisten ihmissuhteiden ylläpitämiseen ja hoidon jatkuvuuteen. Lisäksi tulee mahdollisuuksien mukaan ottaa huomioon lapsen kielellinen, kulttuurinen sekä uskonnollinen tausta.
Lastensuojelulaki 50 § (Finlex)
Lastensuojelulaki 4.1 § (Finlex)
Sijaishuoltopaikan valinta

Lapsen oikeus perheeseen ja läheisiin ihmissuhteisiin

Lapsen oikeus kasvaa perheessä mahdollistuu perhehoidossa tilanteissa, joissa lapsen omien vanhempien voimavarat eivät riitä lapsen tarpeisiin vastaamiseen. Perhehoidolla voidaan edistää lapsen myönteisten, läheisten ja pysyvien ihmissuhteiden kehitystä. Perhehoito tukee lapsen suhteita vanhempiin sekä muihin läheisiin ihmisiin.

Perhehoidossa lapsella on mahdollisuus saada ymmärtämystä, turvaa ja hellyyttä sekä ohjausta yksilöllisten tarpeidensa ja toivomustensa mukaisesti.
Laki lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta (361/1983) 1 § (Finlex)

Lapsen ja nuoren hoito ja kasvatus

Hyvä hoito ja kasvatus sekä lapsen ikään ja kehitystasoon nähden tarpeellinen valvonta ja huolenpito perheessä antavat lapselle perusturvallisuuden tunteen ja mahdollisuuden tasapainoiselle kasvulle ja kehitykselle.

Kotiympäristö tarjoaa lapselle virkkeitä arkielämän taitojen oppimiseen sekä tuen taipumuksiaan ja toivomuksiaan vastaavaan koulutukseen. Perhehoidon tavoitteena on edistää lapsen ja nuoren itsenäistymistä sekä kasvamista vastuullisuuteen ja aikuisuuteen.

Sijaishuoltona perhehoitoon sijoitettuihin lapsiin ei voida kohdistaa muita lastensuojelulain mukaisia rajoitustoimenpiteitä kuin yhteydenpidon rajoittaminen (lastensuojelulaki 62 -64 §).
Rajoitustoimenpiteet
Toimeenpiteet sijoituspaikassa, jossa ei saa käyttää rajoitustoimenpiteitä
Lastensuojelulaki 62 -64 § (Finlex)

Perhehoito toteutuu kodissa

Koti on lapselle luonnollinen kasvuympäristö. Perhe antaa meille syntymästä alkaen käsityksen siitä, keitä olemme, mihin kuulumme ja keihin liitymme. Lapsen kiintyminen vanhempiinsa on pohja lapsen itseluottamuksen kehittymiselle ja kyvylle luotta muihin ihmisiin. Perhe välittää lapselle yhteiskunnan arvoja, luo kulttuuri-identiteetin perustan ja siirtää tietoa sukupolvelta toiselle.

Lisätietoa ja kirjallisuutta

Parasta perhehoitoa. Perhehoidon tietopaketti. Perhehoitoliito 2012.

PRIDE - kirja toinen tapaaminen. Pesäpuu ry.

Räty, Tapio (2012). Uusi lastensuojelulaki. Käytäntö ja soveltaminen. Edita Publishing Oy. Helsinki.

Saastamoinen, Kati (2010). Lapsen asema sijaishuollossa. Käsikirja arjen toimintaan. Edita Publishing Oy. Helsinki.

# data[].attributes.attachment_link.title
Perhehoito - Lastensuojelun käsikirja - THL

# data[].attributes.attachment_link.description
Mitä perhehoito lastensuojelussa tarkoittaa? Perhehoito lastensuojelun sijaishuollon muotona Lapsen oikeus perheeseen ja läheisiin ihmissuhteisiin Lapsen ja nuoren hoito ja kasvatus Perhehoito toteutuu kodissa Perhehoidolla tarkoitetaan hoidon tai muun osa- tai ympärivuorokautisen huolenpidon järjestämistä perhehoitajan yksityiskodissa tai hoidettavan kotona (perhehoitolaki 3 §). Lasten ja nuorten perhehoitajia kutsutaan myös sijaisvanhemmiksi.

# data[].attributes.attachment_link.description
Perhehoitoliitto ry on valtakunnallinen perhehoidon asiantuntijajärjestö, joka vaikuttaa, viestii, neuvoo ja kouluttaa perhehoitoon liittyvissä asioissa ja tukee perhehoitajia, sijaisvanhempia ja perhehoidossa hoidettavia lapsia ja aikuisia.

# data[].attributes.body
TURVALLINEN JA TAVALLINEN PERHE-ELÄMÄ

MAHDOLLISUUS KIINTYMYKSEEN JA PYSYVYYTEEN

MAHDOLLISUUS LÄHEISIIN, USEIN LÄPI ELÄMÄN KESTÄVIIN IHMISSUHTEISIIN

YKSILÖLLISYYS

YHTEISÖLLISYYS

KOTI KASVU- JA ELINYMPÄRISTÖNÄ

SOSIAALINEN KEHITYS

# data[].attributes.attachment_link.description
Kyröläiset Sinikka ja Teppo Hirvensalo hoitavat kotonaan naantalilaisia ikäihmisiä.