# data[].attributes.headline
Denne padlet rummer nogle paradigmatiske eksempler på eksamensspørgsmål efter den nye læreplan - læg også jeres egne op, når I er blevet enige om en form

# data[].attributes.subject
Denne padlet rummer nogle paradigmatiske eksempler på eksamensspørgsmål efter den nye læreplan - læg også jeres egne op, når I er blevet enige om en form

# data[].attributes.body
Bilag:

Vi er trods alt fremmede (8. februar 2002 Weekendavisen)

1.      Foretag en analyse af bilaget med henblik på at redegøre for de psykologifaglige problemstillinger.

2.
Inddrag relevant psykologifaglig viden og anvend den i din analyse af bilaget.

3.      Vurdér hvilke konsekvenser børns oplevelser kan have for deres identitet og evne til at mestre fremtidige udfordringer.

# data[].attributes.headline
C Niveau                         Tema: Det lærende menneske1)	Gør rede for den/de psykologiske problemstilling(er) i bilaget.2)	Inddrag selvvalgt psykologisk viden til at analysere problemstillingerne. 3)	Diskutér med udgangspunkt i psykologisk viden, hvad man kan gøre for at øge elevernes motivation for at lærer noget og ikke kun klare sig godt i undervisningen. Bilag: Uddrag afHøjbjers, Mette (2013): ”Ungdomsforsker: Mange unge kæmper med motivationen” politikken.

# data[].attributes.subject
C Niveau                         Tema: Det lærende menneske1)	Gør rede for den/de psykologiske problemstilling(er) i bilaget.2)	Inddrag selvvalgt psykologisk viden til at analysere problemstillingerne. 3)	Diskutér med udgangspunkt i psykologisk viden, hvad man kan gøre for at øge elevernes motivation for at lærer noget og ikke kun klare sig godt i undervisningen. Bilag: Uddrag afHøjbjers, Mette (2013): ”Ungdomsforsker: Mange unge kæmper med motivationen” politikken.

# data[].attributes.headline
Læring og motivation Bilag:En skolelærer med dårlig relationsevne kan skade børn afgørende (phmetropol.dk 29.3.2016)1.	Foretag en analyse af bilaget med henblik på at redegøre for de psykologifaglige problemstillinger.2.	Inddrag relevant psykologifaglig viden og anvend den i din analyse af bilaget.3.	Vurdér hvilke konsekvenser børns oplevelser kan have for deres indlæringsmuligheder og evne til at mestre fremtidige udfordringer. 

# data[].attributes.subject
Læring og motivation Bilag:En skolelærer med dårlig relationsevne kan skade børn afgørende (phmetropol.dk 29.3.2016)1.	Foretag en analyse af bilaget med henblik på at redegøre for de psykologifaglige problemstillinger.2.	Inddrag relevant psykologifaglig viden og anvend den i din analyse af bilaget.3.	Vurdér hvilke konsekvenser børns oplevelser kan have for deres indlæringsmuligheder og evne til at mestre fremtidige udfordringer. 

# data[].attributes.body
Personlighed, selv og identitet

Tema: Ungdom og identitet i senmoderniteten
Kerneområder: socialpsykologi, udvikling, personlighed-selv-identitet.

1. Redegør kort for psykologisk viden om unges personlighed og identitet i senmoderniteten. Alternativt: Forklar hvad identitet og personlighed er i hht. psykologisk viden på området.

2. Identificér 2 psykologiske problemstillinger i de vedlagte bilag ”Unge studerende på jagt efter sig selv” og ”Fællesskabsorienterede unge”. Analysér bilagene, idet du inddrager den psykologiske viden , du redegjorde for under punkt 1.

3. Diskutér med udgangspunkt i relevant psykolgisk viden om selv og identitet, hvordan unges identitet dannes i senmoderniteten.

Vedlagte bilag:

Dam, Hanne: ”Unge studerende på jagt efter sig selv”, Dagbladet Information, 2.2.1999, In: Christoffersen, M.N. et al., Ungdomssociologi, Columbus 2008.

”Fællesskabsorienterede unge”, uddrag af interview i Gymnasieskolen, nr. 1, 4, januar 2001, In: Christoffersen, M.N. et al., Ungdomssociologi, Columbus 2008.

# data[].attributes.headline
Gør rede for de psykologiske problemstillinger, som du finder relevant, der rejses i bilaget.Inddrag relevant psykologisk viden om  eksistentielle vilkårs betydning for person / menneske, og hvilken betydning barndommen eventuelt kan have for dette. Diskutér på baggrund af din besvarelse, hvilken betydning mening, ansvar og valg har for menneskets lykke eller det god livEr Rige mennesker lykkelige?Forskningsnyt fra Psykologi (2000, 9(5)): Nogle – heldige – mennesker er jævnt hen mere "lykkelige" eller glade for tilværelsen end andre. Selv om en enkelt lykkelig begivenhed, f.eks. en lottogevinst eller en ønsket forfremmelse kan gøre os alle sammen mere lykkelige for en tid – dog sjældent mere end tre måneder ifølge de nyeste undersøgelser! – så ændrer det sjældent noget ved vores vedvarende tendens til at føle os mere eller mindre lykkelige for tilværelsen. (Note)Af Thomas NielsenHvad er det så, der bestemmer vores grad af lykkefølelse i dagliglivet? Arvelige faktorer ser ud til at spille en ganske stor rolle. Det ser faktisk ud til, at vi i nogen grad fødes med en større eller mindre evne eller tendens til at føle os lykkelige resten af livet. Det ved man fra studiet af enæggede tvillinger, som er forbløffende ens i deres lykkefølelse, selv om de lever under vidt forskellige livsvilkår som voksne. Men nu ved man også noget om, hvad der ikke spiller en rolle for vores vedvarende lykkefølelse: Penge! Den polskfødte amerikanske psykolog, Mihaly Csikszentmihalyi, har for nylig gennemgået hele lykke-forskningen, herunder forskningen i forbindelsen mellem rigdom og lykkefølelse, og han konkluderer, at der er to interessante lovmæssigheder: Folk i rige lande er mere lykkelige end folk i fattige lande. Denne forbindelse er dog langt fra perfekt, f.eks. er folk i Irland gennemsnitligt mere lykkelige end folk i det noget rigere Japan. Forklaringen kan være, at det i virkeligheden ikke er rigdom, men demokrati der giver forskelle i lykkefølelse i forskellige lande – og Irland har haft demokrati meget længere end Japan. Men uanset om det er rigdom i de rige lande – eller deres demokratiske styreform – der giver mere gennemsnitlig lykkefølelse i disse lande, så går den anden lovmæssighed ud på, at der inden for hver enkelt af disse lande ikke er skygge af sammenhæng mellem rigdom og lykke! Hvis der er en sammenhæng, går den endda måske snarere i modsat retning af det forventede, idet det specielt for unge i 20-års alderen tilsyneladende gælder – i hvert fald i USA – at de, der kommer fra de rigeste hjem gennemsnitligt er mindre lykkelige end de, der kommer fra mindre velstillede hjem. Det kan bero på, at de mere "forkælede" børn fra de rige hjem venter sig mere af tilværelsen og derfor lettere bliver skuffede, eller det kan bero på, at de stiller større krav til sig selv og deres fremtidige karriere og derfor oftere lider af frygt for at komme til kort. Men Mihaly Csikszentmihalyi gør opmærksom på, at den omtalte sammenhæng også kan bero på, at de "rige unge" bruger en anden målestok for lykkefølelse, og derfor sætter deres egen "rigtige" lykkefølelse lavere end andre grupper. Men hvorom alting er, så er det altså temmelig sikkert, at flere penge ikke fører til mere lykke – i hvert fald ikke i de rige lande. Derfor er det ganske interessant, at et andet forskerhold fra Canada for nylig har fundet, at almindelige mennesker tror, at velstillede mennesker oplever mere lykkefølelse i dagligdagen end mindre velstillede mennesker. Den canadiske undersøgelse gik ganske enkelt ud på at undersøge, hvilke forestillinger unge mennesker gjorde sig om den sociale status' betydning for et menneskes følelsesliv. Derfor blev 150 unge mænd og kvinder bedt om at udfylde et spørgeskema vedrørende deres forestillinger om hvilke følelsesmæssige reaktioner, der typisk forekom hos en person med høj status og rigdom og hos en anden person med lav status og absolut ingen rigdom. Resultaterne viste, at de unge mennesker udpræget forestillede sig, at en høj-status person sammenlignet med en lav-status person generelt oplevede 1) mere lykkefølelse, 2) mindre vrede, 3) mindre nedtrykthed og 4) mindre frygt i dagliglivet. Kun vedrørende den femte følelse, kærlighed eller forelskelse, mente de unge, at status ikke gjorde nogen forskel. Der er således en slående diskrepans mellem på den ene side de undersøgelser, der finder manglende sammenhæng mellem rigdom og lykke, og så den canadiske undersøgelse, der tyder på, at vi tror fuldt og fast på en sådan sammenhæng! På denne baggrund kan man tale om, at vi i vid udstrækning ligger under for en illusion om, at penge bringer mere lykke! Og selv om det altså kun er en illusion, er den sikkert meget nyttig for samfundslivet ved at få folk til at pukle mere for at få flere penge – hvis de tror, det bringer mere lykke.

# data[].attributes.subject
Gør rede for de psykologiske problemstillinger, som du finder relevant, der rejses i bilaget.Inddrag relevant psykologisk viden om  eksistentielle vilkårs betydning for person / menneske, og hvilken betydning barndommen eventuelt kan have for dette. Diskutér på baggrund af din besvarelse, hvilken betydning mening, ansvar og valg har for menneskets lykke eller det god livEr Rige mennesker lykkelige?Forskningsnyt fra Psykologi (2000, 9(5)): Nogle – heldige – mennesker er jævnt hen mere "lykkelige" eller glade for tilværelsen end andre. Selv om en enkelt lykkelig begivenhed, f.eks. en lottogevinst eller en ønsket forfremmelse kan gøre os alle sammen mere lykkelige for en tid – dog sjældent mere end tre måneder ifølge de nyeste undersøgelser! – så ændrer det sjældent noget ved vores vedvarende tendens til at føle os mere eller mindre lykkelige for tilværelsen. (Note)Af Thomas NielsenHvad er det så, der bestemmer vores grad af lykkefølelse i dagliglivet? Arvelige faktorer ser ud til at spille en ganske stor rolle. Det ser faktisk ud til, at vi i nogen grad fødes med en større eller mindre evne eller tendens til at føle os lykkelige resten af livet. Det ved man fra studiet af enæggede tvillinger, som er forbløffende ens i deres lykkefølelse, selv om de lever under vidt forskellige livsvilkår som voksne. Men nu ved man også noget om, hvad der ikke spiller en rolle for vores vedvarende lykkefølelse: Penge! Den polskfødte amerikanske psykolog, Mihaly Csikszentmihalyi, har for nylig gennemgået hele lykke-forskningen, herunder forskningen i forbindelsen mellem rigdom og lykkefølelse, og han konkluderer, at der er to interessante lovmæssigheder: Folk i rige lande er mere lykkelige end folk i fattige lande. Denne forbindelse er dog langt fra perfekt, f.eks. er folk i Irland gennemsnitligt mere lykkelige end folk i det noget rigere Japan. Forklaringen kan være, at det i virkeligheden ikke er rigdom, men demokrati der giver forskelle i lykkefølelse i forskellige lande – og Irland har haft demokrati meget længere end Japan. Men uanset om det er rigdom i de rige lande – eller deres demokratiske styreform – der giver mere gennemsnitlig lykkefølelse i disse lande, så går den anden lovmæssighed ud på, at der inden for hver enkelt af disse lande ikke er skygge af sammenhæng mellem rigdom og lykke! Hvis der er en sammenhæng, går den endda måske snarere i modsat retning af det forventede, idet det specielt for unge i 20-års alderen tilsyneladende gælder – i hvert fald i USA – at de, der kommer fra de rigeste hjem gennemsnitligt er mindre lykkelige end de, der kommer fra mindre velstillede hjem. Det kan bero på, at de mere "forkælede" børn fra de rige hjem venter sig mere af tilværelsen og derfor lettere bliver skuffede, eller det kan bero på, at de stiller større krav til sig selv og deres fremtidige karriere og derfor oftere lider af frygt for at komme til kort. Men Mihaly Csikszentmihalyi gør opmærksom på, at den omtalte sammenhæng også kan bero på, at de "rige unge" bruger en anden målestok for lykkefølelse, og derfor sætter deres egen "rigtige" lykkefølelse lavere end andre grupper. Men hvorom alting er, så er det altså temmelig sikkert, at flere penge ikke fører til mere lykke – i hvert fald ikke i de rige lande. Derfor er det ganske interessant, at et andet forskerhold fra Canada for nylig har fundet, at almindelige mennesker tror, at velstillede mennesker oplever mere lykkefølelse i dagligdagen end mindre velstillede mennesker. Den canadiske undersøgelse gik ganske enkelt ud på at undersøge, hvilke forestillinger unge mennesker gjorde sig om den sociale status' betydning for et menneskes følelsesliv. Derfor blev 150 unge mænd og kvinder bedt om at udfylde et spørgeskema vedrørende deres forestillinger om hvilke følelsesmæssige reaktioner, der typisk forekom hos en person med høj status og rigdom og hos en anden person med lav status og absolut ingen rigdom. Resultaterne viste, at de unge mennesker udpræget forestillede sig, at en høj-status person sammenlignet med en lav-status person generelt oplevede 1) mere lykkefølelse, 2) mindre vrede, 3) mindre nedtrykthed og 4) mindre frygt i dagliglivet. Kun vedrørende den femte følelse, kærlighed eller forelskelse, mente de unge, at status ikke gjorde nogen forskel. Der er således en slående diskrepans mellem på den ene side de undersøgelser, der finder manglende sammenhæng mellem rigdom og lykke, og så den canadiske undersøgelse, der tyder på, at vi tror fuldt og fast på en sådan sammenhæng! På denne baggrund kan man tale om, at vi i vid udstrækning ligger under for en illusion om, at penge bringer mere lykke! Og selv om det altså kun er en illusion, er den sikkert meget nyttig for samfundslivet ved at få folk til at pukle mere for at få flere penge – hvis de tror, det bringer mere lykke.

# data[].attributes.headline
OndskabBilag: 	”Det Kongeliges kokain-problem”   (Jyllands-Posten 7.7.2011)1.	Foretag en analyse af bilaget med henblik på at redegøre for de psykologifaglige problemstillinger.2.	Inddrag relevant psykologifaglig viden og anvend den i din analyse af bilaget.		3.	Diskutér – på et psykologifagligt grundlag - ledelsens rolle og giv en vurdering af hvilke konsekvenser et arbejdsmiljø som det beskrevne kan have for medarbejderne.

# data[].attributes.subject
OndskabBilag: 	”Det Kongeliges kokain-problem”   (Jyllands-Posten 7.7.2011)1.	Foretag en analyse af bilaget med henblik på at redegøre for de psykologifaglige problemstillinger.2.	Inddrag relevant psykologifaglig viden og anvend den i din analyse af bilaget.		3.	Diskutér – på et psykologifagligt grundlag - ledelsens rolle og giv en vurdering af hvilke konsekvenser et arbejdsmiljø som det beskrevne kan have for medarbejderne.