# data[].attributes.body
Bütsants oli Ida-Rooma keisririik keskajal, pealinnaks Konstatinoopol. 324. aastal Rooma ainukeisriks saanud Constatinus Suur lõi keisririigi pealinna Roomast üle Byzantioni ehk uue nime järgi Konstatinoopolisse ja toetas ristiusku. Aastal 395 löödi aga rooma riik kaheks ja ainult Ida-Rooma jäi püsima, kuna Lääne-Rooma hõivasid germaanlased. Kuuenda sajandi lõpus asus keisririik uute rünnakute alla: langobardid vallutasid Itaalia, slaavlased, avaarid ja bulgaarid Balkani poolsaare, 7. saj. ründasid pärslased keisririigi idaosa ning idas ja lõunas alustasid vallutusi araablased. Kuigi bütsants kaotas 7. saj 2/3 oma territooriumist, siis korraldasid keisrid ümber sõjaväe ja valitsuse ning vallutasid 10.-11. saj. tagasi mitu varem kaotatud ala. Vallutati ka Bulgaaria riik. Oma kuldajal oli Bütsants aga võimsaim riik Euroopas ja lähis- idas. Neil oli koos poliitilise võimsusega ka käsitöö, kaubanduse ja teaduse õitseng. Konstatinoopol oli sel ajal kallim ja rikkaim linn. Bütsanti ajalugu lõppes aastal 1453, kui Konstatinoopol langes türklaste kätte.

# data[].attributes.body
Frangi riik oli riik varakeskaegses Euroopas, mis asus suures osas tänapäevase Prantsusmaa alal. Frangi riigis räägiti ladina keelt, nende religioon oli katoliiklus ja nende valitsusvorm oli monarhia. Frangi riik tekkis 5. sajandil, peale Lääne-Rooma riigi langemist, kui frangid, üks germaani hõimurühmadest, vallutasid enamiku Galliast. Nende vallutust juhtis tol ajal 16-aastane kuningas Chlodovech esimene, kes oli  ka Frangi riigi esimene kuningas. Chlodovech viis läbi riigireformi ja jagas alad neljaks. Allkuningateks said Chlodovechi neli poega. Peale Cholodovechi surma algas Merovingide dünastia. Seitsmendaks sajandiks olid nende järeltulijatest saanud sellised kuningad, et riiki valitsesid tegelikult nende majordoomused, sõjaväejuhid ja kojaülemad. Ühe kuningriigi osa majordoomuse ehk Karl Martelli järeltulijad rajasid Karolingide dünastia peale viimase Merovingi surma. Tema poeg Pippin kolmas Lühike sai kuningaks, peale keda sai omakorda tema poeg, Karl Suur kuningaks. Karl Suure valitsusajal sõditi ja vallutati palju. Karl Suure valitsusaeg oli Frangi riigi hiilgaeg. Karl Suur lõi Frangi keisririigi. Riik jagati kahesaja viiekümneks krahvkonnaks ning neid valitsesid krahvid, kelle kuningas ametisse pani. Riigi äärealadele lood margid mida hakkasid valitsema markkrahvid ja suuremate idapoolsete hõimualade juhid olid hertsogid, kuna nii suurt ala oleks tohutult keerukas ise, üksi valitseda.

# data[].attributes.body
Frangi riigi esimene kuningas oli Chlodovech I. Ta alustas Merovingide dünastiat.
Pippin lühike oli see kuningas, kes kukutas viimase Merovingi ja alustas Karolingide dünastiat,.
Kõige rohkem tuntud Frangi riigi kuningas oli Karl Suur, Pippin lühikese poeg. Karl Suur sündis aastal 742 ja astus kuninga ametisse aastal 768. Ta vallutas juurde uusi alasid ja kaitses riigipiire. Ta vallutas Langobardide riigi - sai Itaalia kuningaks ning ta alistas ja ristis saksid. Temast sai ainukuningas aastal 771 tänu kaasvalitseja Karlmanni surmale. Paavst ristis ta Rooma keisriks aastal 800 ning tekkis Karl Suure impeerium.  Kuna frangi riik oli tohutult suur ja riigil pealinna ka polnud, siis loodi Karlile üle riigi palju residentse, kus teine oma külastuse ajal ööbida saab. Arvati, et Karl liikus ligi 30 km päevas. Karl Suur suri aastal 814, 71 aastasena.
Ludwig Vaga oli Frangi riigi Keiser aastatel 814-840, Ta oli Karl Suure poeg ning tema valitsusajal toimus Karolingide kodusõda.

# data[].attributes.body
Dünastia - valitsejasugu, samast suguvõsast põlvnenad kuningad
Merovingid -  Chlodovechist põlvnenud Frangi kuningate dünastia
Karolingid - Karl Martellist põlvnenud Frangi kuningate dünastia
Impeerium- keisririik, suurriik, kuhu kuulub palju rahvaid
Krahv- piirkondlik asevalitseja, kelle nimetas kuningas; hiljem muutus aadlitiitliks
Hertsog - hertsogkonna päritava võimuga valitseja

# data[].attributes.body
https://et.wikipedia.org/wiki/Frangi_riik
http://kairi.wiseman.ee/ajalugu/7_klass
Keskaeg õpik 1 osa lk 18-31

# data[].attributes.body
Kuigi Bütsantsi ajal oli palju keisreid nt. Constantinus Suur, kes tõi keisririigi pealinna Roomast üle Byzantioni ehk Konstantinoopolisse ja Theodosius Suur, kes lõi üldse Rooma impeeriumi kaheks, siis kõige tuntum on Justinianus I. Justinianus taastas lühikeseks ajaks Rooma impeeriumi muistse hiilguse ehk enne, kui germaanlased Lääne-Rooma hõivasid. Ta vallutas tagasi Põhja-Aafrika, Lõuna-Hispaania ja Itaalia, tugevdades sõjaväge ja laevastikku. Tema käsul koondati kõik Rooma seadused kokku ühte koodeksisse ja rajati uhkeid ehitisi, millest tuntuim oli Hagia Sophia katedraal Konstantinoopolis.

# data[].attributes.body
Bütsants - Ida-Rooma keisririik keskajal

# data[].attributes.body
Keskaeg õpik 2. osa Ilma Põltsam -Jürjo, Juhan Kreem, Pärtel Piirimäe, Marika Mägi, Regina-Maria Blauhut, Kattri Ezzoubi
https://www.slideshare.net/pkajalugu/7ajal13102010

# data[].attributes.body
Keskajal moodustasid Skandinaavia riigid Rootsi, Taani ja Norra ühtse kultuuripiirkonna, kus valitsesid ühesugused tavad ja tõekspidamised ning räägiti peaaegu sama keelt. Nad kummardasid oma jumalaid - Odinit, Thori, Freyri jpt. see eristas neid kristlikest Lääne-Euroopa elanikest. Lääne-Euroopas tunti neid sel ajal viikingitena. Väga pikka aega arvati, et viikingiajal elanud skandinaavlased olid eelkõige röövlid ja sõdalased ning, et nende kultuur oli vaene ja vähe arenenud. Nüüd on aga selge, et enamik neist elas rahumeelset elu, hariti põldu ja tegeleti kaubandusega. Nende omamoodi kultuur ei jäänud sugugi alla Lääne-Euroopa kultuurile, kuid siiski võrreldes tänapäevaga oli see siiski julm, vägivaldne aeg.
Pideva võimuvõitluse tõttu Põhjamaade väikekuningate ja teiste ülikute vahel suurenes alates 6. sajandist märgatavalt sõjameeste tähtsus. Samas oli enamik viljakandvat maad selleks ajaks juba üles haritud. Noored mehed osalesid meelsasti sõdalastena viikingiretkedel, kuna hea õnne korral tõi see neile ka peale varanduse ja tõusu ühiskonnaredelil au ja kuulsust. Viikingiretked viidi läbi laevadega, kuna nendega oli hea rünnata ja põgeneda. Pikkadel mereretkedel avastati aga poolkogemata tavaliselt udus või tormis teelt eksides, ka senitundmatuid maid, kuhu osa viikingeid koos perega elama kolis. Väikekuningate omavaheliste võitluste tagajärjel hakkas võim Skandinaavias koondumas, nii et 11. sajandiks olid tekkinud eraldi 3 riiki: Rootsi, Taani, Norra. Riigi kujunemise käigus võtsid kuningad vastu ristiusu ja sundisid oma alamaid seda sama tegema.

# data[].attributes.body
Viikingite ühiskonnas polnud inimesed sugugi võrdsed. Ilmselgelt oli kõige rohkem võimu kuningatel ja nende kaaskondlastel, kellele tihtipeale kuulusid suuremad maavaldused ja rikkused. Järgmisel astmel on ülikud, kes elasid oma perede, sõdalaste, sulaste, teenijate ja orjadega enamasti suurtes taludes ja mõisates. Suurem osa elanikest oli vabad talupojad, kelle maatüki suurusest olenes nende sõnaõigus. Maaomanikest vabadel meestel oli ka õigus tingil käia. Samuti oli seesuguseid vabu inimesi, kes rentisid maad ja tihtipeale töötasi sulaste, teenijtena või tegelesid väikekaubanduse ja käsitööga. Ilmselgelt ei puudunud viikingite ühiskonnast ka orjad.
Viikingikuningate võim oli veel ebakindel ja piiratud, kuna sageli peeti kuningaks ka viikingiretke juhti.

# data[].attributes.body
Viiking - rüüsteretkel olev Skandinaavia sõdalane, tähendab ka lihtsalt viikingiaja skandinaavlast
Viikingiaeg - Euroopa ajaloo periood (u. 800-1050), mida iseloomustavad Skandinaavia sõdalaste sõja- ja kaubaretked
Ting- rahvakoosolek Skandinaavias
Ruunid -  viikingite tähestik
Saaga -  sugulaul
Skald - sugulaulude koostaja ja ettekandja viikingi ühiskonnas

# data[].attributes.body
"Keskaeg" õpik 2. osa lk 26-29 Ilma Põltsam -Jürjo, Juhan Kreem, Pärtel Piirimäe, Marika Mägi, Regina-Maria Blauhut, Kattri Ezzoubi

# data[].attributes.body
Vana-Vene riigi teke on seostatud Varjaagidega. Legend räägib, et 862. panid riigile aluse teiselt poolt merd kohale kutsutud 3 venda ning skandinaavlaste olulist rolli kinnitab ka arheoloogiline leiumaterjal.
Vana-Vene riigi vürstid vallutasid hulga maad nt. Kiievi ning samuti liideti endaga ümbritsevaid rahvaid. Mitmel puhul söandas Kiievis resideerunud suurvürst rünnata koguni suurvõimu Bütsantsi, kuid seda enamasti ilma erilise eduta. See riik oli  paljurahvuseline. Lõuna poolt ilmus riiki palju slaavlasi, enamik neist elas kaubatee äärsetes linnades. Samuti liikusid kaubateel varjaagid, kellest osad jäid ka peredega linnadesse elama. Riigi lääneosas elas baltlasi ja idaosas türgi rahvaid. Aastasadade jooksul hakati rääkima üle riigi vene keelt.
Ristiusk võeti vastu 10. sajandil, kuigi alguses ei olnud paljud poolt. 11. sajandil oli ka riigi kõrgaeg, kus loodi palju kindlustusi, korrastati seadusandlust ja soodustati kohaliku kultuuri arengut.
Majanduslikus mõttes tugines Vana-Vene riik suuresti kaubandusele, kuna riiki läbis mitu suurt kaubateed. Olulisemad kaubaartiklid olid karusnahad, orjad ja vaha.
Maaomand ja võim oli lisaks vürstile bojaaride ja nende perekondade käes ning samuti mängis suurt rolli vürsti družiina. Taluomanikel oli vähe sõnaõigust, 11. sajandi lõpuks sama vähe kui orjadel. Paremas olukorras olid vabad linnaelanikud, nemad said osa võtta veetšedest, nende mõjuvõim oli eri vürstiriikides erinev.
1169. aastal vallutati Kiiev ja lõplikult lagunes riik mongolite vallutuse käigus 13. saj. esimesel poolel.

# data[].attributes.body
Rjurik- esimene teadaolev vürst, valitses üksnes Põhja-Venemaal, kas Vana-Laadogas või hilisemas Novogorodis.
vürst Oleg- Rjuriku poeg, kes vallutas Kiievi ja tegi sellest oma riigi keskuse.
Vladimir Püha- alustas riigi ristiusustamist
Jaroslav Tark- tema valitsusajal oli kõrgaeg, ta tugevdas suurvürsti võimu, rajas riigi kaitseks palju kindlustusi, korrastas seadusandlust ning soodustas kohaliku kultuuri arengut.
Vürstinna Olga- Vana-Vene riigi ainus naisvalitseja, ta tappis kolm satsi drevlijaane, kätemaksuks, et nad tema mehe tapsid.

# data[].attributes.body
varjaagid- tänapäeva Venemaa aladel ja Bütsantsis tegutsenud viikingid
bojaar- Vana-Vene ülik
veetše- rahvakoosolek Vana-Vene linnas
družiina- Vana-Vene vürsti sõdalastest kaaskond
LISAKS
tšuudid- osa läänemeresoome rahvaid, sh eestlased Vana-Vene allikates
Rus- Vana-Vene nimi Skandinaavia allikates

# data[].attributes.body
https://de.wikipedia.org/wiki/Rjurik (Rjuriku pilt)
https://et.wikipedia.org/wiki/Kiievi-Vene#/media/Fail:Expansion_of_Rus.png
(kaardi pilt)
"Keskaeg" õpik 2. osa lk 30-33 Ilma Põltsam -Jürjo, Juhan Kreem, Pärtel Piirimäe, Marika Mägi, Regina-Maria Blauhut, Kattri Ezzoubi

# data[].attributes.body
11. sajandil langes Inglismaa anglosakside kuningriik korduvalt võõramaiste sissetungijate ohvriks. Sajandi algul liitsid Taani kuningad Inglismaa mitmeks sajandiks Taani külge. 1066. aga tabas Inglismaad mitu rünnakut-troonipärimise vaidluse pärast. Kuna kuningas Edward Usutunnistaja oli surnud, siis valiti kuningaks Krahv Harold.
Samuti kasutas juhust Norra kuningas Harald Hardrada, kes uskus, et Inglismaa troon oleks pidanud juba ammu temale kuuluma. Haroldil siiski aga õnnestus nende vägi puruks lüüa. Samal ajal väitis ka Normandia Hertsog William, et Edward olevat talle lubanud trooni pärandada. Suure väega mindi üle La Manche`i väina Inglismaale, et endale jõuga kuningatiitel napsata. Lõunarannikul toimunud Hastingsi lahingus jäi peale William, kes sai nimeks William Vallutaja ning Harold hukkus. Vallutuse järel tekkis Inglismaa-Normandia ühisriik. Tähtsamad ametikohad ja suuremad maavaldused läksid ilmselgelt Normandiast pärit ülikutele.
Kuna Normandia hertsogite lääniisandaks oli Prantsuse kuningas, oli Inglismaa poliitika nüüdsest tihedalt läbi põimunud Prantsusmaa poliitikaga. Inglismaa valdused kasvasid veelgi, kui trooni päris Anjou krahv Henry teine. Anjou krahvkonnale lisandus Henry abikaasa Eleanori pärand- suur Aktivaania hertsogiriik. Sellega said Inglise kuningatest võimsamad valitsejad Prantsusmaal, kuna neil oli rohkem maad kui Prantsuse kuningatel endil. On öeldud, et Henry leidis eest anarhia äärel oleva maa ja jättis endast maha korrastatud riigi. Peale seda oli valitsusaeg Henry pojal Richard 1. lõvisüdal ja siis tema nooremal vennal Johnil, kelle nimeks sai John Maata, kuna ta kaotas enamus Inglismaa valdustest mandril. Peatselt hakkasid aga Inglismaa suuraadlikud mässama Johni vastu. 1215. langes London ülestõusnute kätte. John oli viimases hädassunnitud nõustuma nende poolt ette pandud dokumendiga. Selle dokumendi nimi oli Suur Vabaduskiri. Johni poja Henry kolmanda ajal tekkis Inglise parlament.

# data[].attributes.body
William vallutaja- tema valitsemise ajal tekkis Inglise-Normandia ühisriik, ta jäi Hastingsi lahingus peale, võites Inglise kuningat ja saades ise troonile.
Henry II - tema valitsusajal oli nn. kuldaeg, kuna tema valitsusega tuli juurde palju valdusi mandril. Tema korrastas terve riigi enda valitsusajal.
Richard I Lõvisüda- Legendaarne väejuht, kes enamus ajast oli Prantsusmaal, kaitstes Inglismaa sealseid valdusi.
John Maata- Kaotas enamus Inglismaa mandrivaldusi, tema vastu tõusid üles Inglismaa suuraadlikud.
Henry III - tema valitsusajal tekkis Inglise parlament

# data[].attributes.body
Parlament- Suur nõukogu, mis koosnes peapiiskoppidest, piiskoppidest, abtidest, parunitest ja krahvidest
Suur vabaduskiri- Ürik, mis piiras kuninga tegutsemisruumi, määrates kindlaks aadlike, vaimulike ja linnade õigused. See sätestas olulise põhimõtte, et kuningas tohib karistada ainult seaduste alusel.
LISAKS
Bayeux vaip- unikaalne ajaloo allikas, mis kujutab Inglismaa vallutust normannide poolt. Vaip on 70 meetrit pikkja pool meetrit kõrge. Vaibale on tikitud normannide vaatepunktist.

# data[].attributes.body
Kaart https://et.wikipedia.org/wiki/Normandia_hertsogkond#/media/Fail:Henry_II,_Plantagenet_Empire.png
Henry https://www.historic-uk.com/HistoryUK/HistoryofEngland/King-Henry-II-of-England/
Keskaeg õpik 1. osa lk 136-139 Inna Põltsam-Jürjo, Pärtel Piirimäe, Ursula Vent
Bayeux vaip https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/2/2a/Bayeux_Tapestry_scene19_Dinan.jpg

# data[].attributes.body
Saja-aastaseks sõjaks nimetatakse sõjalisi konflikte Inglismaa ja Prantsusmaa vahel aastatel 1337-1453 ehk siis tegelikult 116 aastat. Reaalsuses sellel ajavahemikul ei sõditud üldse nii palju, ette tuli ka päris pikki rahuperioode. Nad on kõik sama nimega, sest põhjus oli kõikidel sõdadel sama:  Inglismaa kuningadünastia taotles Prantsusmaa trooni. Nimelt olid Philippe Ilusa pojad surnud pärijateta ning kuningaks valiti tema vennapoeg: Valois´ dünastia  esindaja Philippe VI. Inglaste arvates oleks pidanud trooni pärima hoopis Inglise kuningas Edward III, kes oli Philippe Ilusa tütrepoeg. Siin oli aga selline probleem, et Prantsusmaa saali õiguse järgi sai pärandada üksnes meesliinis, ent inglaste arust võisid trooni pärida ka naised.
Sõja algus oli inglastele edukas. Prantsuse kuninga raskerelvastuse rüütlivägi sai arvulises vähemuses võitlevatelt inglastelt mitu korda hävitavalt lüüa. Inglaste põhiline trump olid pikkade vibudega relvastatud jalamehed, kelle nooled läbisid vastaste turvise. 1346. toimunud Crécy lahingut peetakse lausa pöördepunktiks sõjakunsti ajaloos, sest see näitas varem võitmatuks peetud rüütliväe nõrkust.
14. sajandil levis aga katkuepideemia Must Surm, mis tappis aastatel 1348-1351 umbes kolmandiku kogu elanikkonnast.
Sõjaõnn oli muutlik, 1360 aastal sai endale Prantsusmaa troonist loobunud Edward III neljandiku Prantsusmaast.
14. sajandi lõpul vallutasid Prantsuse kuningad enamus oma maad tagasi, kuid seejärel läksid tülli oma vasallide Burgundia hertsogitega, nii et Burgundia asus inglaste ees võitlema. Pariis langes vaenlaste kätte ja Prantsusmaa oli üsna lootusetus seisus. Ootamatult tõstis sõjast väsinud rahva motivatsiooni talutüdruk Jeanne d´Arc, kelle juhtimisel alustasid Prantsuse väed 1429. aastal vasturünnakut ja vabastasid inglaste käest Orléansi linna. Seejärel saatis kuningaks kroonitud Charles VII-t sõjaline edu ja 1453. aastaks jäi inglaste kätte vaid Calais´ linn. Sõda lõppes

# data[].attributes.body
Omavahel läksid trooni üle võitlema Philippe IV, kes oli Prantsuse kuningas, kes valiti kuningaks, kuna ta oli Philippe Ilusa vennapoeg ja Inglise kuningas Edward III. Inglaste arust pidi saama kuningaks tema, kuna inglaste arusaama järgi võisid ka naised valitseda, kuid prantslaste arust võisid ainult meesliinist isikud. Sõja lõpuks, 100 aastat hiljem, krooniti kuningaks Charles VII, keda saatis sõjaline edu ja sai tagasi enamus oma maad, mille inglased olid enda edu ajal saanud enda kätte.

# data[].attributes.body
Must Surm - erakordse ulatusega katkuepideemia, mis hukkas aastatel 1348-1351 umbes tervelt kolmandiku kogu elanikkonnast. See oli pöördepunkt sõjas.

# data[].attributes.attachment_link.description
Portrait [fr] by Jean Fouquet, tempera on wood, Louvre Museum, Paris, c. 1445–1450

# data[].attributes.headline
Prantsuse kuninga ja Inglise poolt kontrollitud alad 1435. aastal.

# data[].attributes.subject
Prantsuse kuninga ja Inglise poolt kontrollitud alad 1435. aastal.

# data[].attributes.body
Kaart https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/4/49/Hundred_years_war_france_england_1435.jpg
Charles VII https://en.wikipedia.org/wiki/Charles_VII_of_France#/media/File:KarlVII.jpg
Keskaeg õpik 1. osa lk 142 Inna Põltsam-Jürjo, Pärtel Piirimäe, Ursula Vent

# data[].attributes.body
Viimane Karolingide soost kuningas suri 987. aastal ilma pärijateta seega valiti troonile abt Hugues Capet. Esimeste Kapetingide domeen oli väga väike ehk kuningas valitses otseselt väga kitsast ala Pariisi ümbruses. Ülejäänud Prantsusmaa oli jaotatud suurvasallidele, kes olid oma valdustes iseseisvad. 11. sajandil tõusid suurimate vasallide hulka Inglismaa kuningad, kes ei tahtnud Prantsusmaa kuningate ülemvõimu tunnustada. Ka riigi lõunaosa jäi Pariisis resideerivate kuningate võimkonnast välja. Siiski suutsid Kapetingid panna aluse kuningavõimu tugevnemisele. Nad kindlustasid troonipärimisõigust. Kuningas Hugues lasi juba oma eluajal kroonida oma poja kuningaks ja seda traditsiooni jätkasid ka teised Kapetingid. Kõige edukam kuningavõimu tugevdaja oli Philippe II Auguste, kes osava abielupoliitikaga liitis krooni valdustega suured krahvkonnad ning haaras endale lõviosa Inglismaa valdustest mandril. Sellega muutis ta ennast võimsaimaks lääniisandaks Prantsusmaal ning lõi materiaalsed eeldused võimu edasiseks koondumiseks. Kuningas kolmekordistas oma domeeni ja hakkas seda effektiivsemalt valitsema. Ametitesse nimetati spetsiaalsed palgalised ametnikud, kes nõudsid sisse makse ja esindasid kuningat kohtuasjades. Philippe IV Ilus aga mõistis, et makse on lihtsam koguda ning uusi seadusi ellu viia, kui alamad on sellele oma heakskiidu andnud. Samuti vajas ta rahva toetust võitluses paavstiga, kes ei olnud nõus vaimulikkonda maksustama. Nii kutsuski Philippe kokku generaalstaadid, kes kiitsid kuninga poliitika heaks. Sellest ajast hakatigi generaalstaate kokku kutsuma, kui oli probleem suuraadlikega.

# data[].attributes.body
Hugues Capet- endine abt, kes valiti kuningaks kuna Karolingide viimane kuningas suri. Ta sai oma lisanime selle järgi, et tema kloostris hoiti Prantsusmaa tähtsaimat reliikviat - püha Martini kuuetükki.
Philippe II Auguste (1180-1223) - kõige edukam kuningavõimu laiendaja. Osava abiellumispoliitikaga liitis krooni valdustega suured krahvkonnad ja haaras endale lõviosa Inglismaa valdustest mandril. Nii muutus ta võimsaimaks lääniisandaks Prantsusmaal ning lõi materiaalsed eeldused võimu edasiseks koondum
iseks. Ta mitte ainult ei kolmekordistanud oma domeeni, vaid hakkas seda ka palju effektiivsemalt valitsema.
Philippe IV Ilus (1285-1314) - mõistis, et makse on lihtsam koguda, kui tema alamad teda pooldavad. Samuti kutsus ta kokku generaalstaade, kui oli vaja suuraadlike vastu inimesi.
Louis IX Püha (1226-1270) - kõige rahumeelsem ja ideaalsem kuningas, kes tol ajal oli. Ta keelas ordaalid ja päriselt hoolitses oma alamate eest. Ta oli väga jumalakartlik mees.

# data[].attributes.body
Ordaal-nn jumalakohus, kus kaebealuse süü tehti kindlaks kas vee- või tuleprooviga
Generaalstaadid- kuningriigi kolme seisuse (vaimulikud, aadlikud, linakodanikud) esindajate kogu, mille kuningas kriitilises olukorras kokku kutsus

# data[].attributes.body
Kaart https://www.google.com/search?q=1360+france+map&source=lnms&tbm=isch&sa=X&ved=2ahUKEwiur7Dv96z0AhXj-ioKHWphBbMQ_AUoAnoECAEQBA&biw=1536&bih=696&dpr=1.25#imgrc=KT6vRXJOnOhp3M
Louis IX Püha https://www.google.com/search?q=louis+ix+of+france&source=lnms&tbm=isch&sa=X&ved=2ahUKEwjBhPzR-Kz0AhUMkMMKHTkmBfIQ_AUoAXoECAEQAw&biw=1536&bih=696&dpr=1.25#imgrc=vqT1W53yKpv9lM
Keskaeg õpik 1. osa lk 140-141 Inna Põltsam-Jürjo, Pärtel Piirimäe, Ursula Vent