# data[].attributes.headline
חמלה לבעלי חיים בהליך החינוכי בגן ילדים

# data[].attributes.subject
חמלה לבעלי חיים בהליך החינוכי בגן ילדים

# data[].attributes.body
"הרעיון שיש חיים ששווים פחות הוא השורש לכל מה שרע בעולם" (פול פארמר)

במשך 200,000 שנה המין האנושי התפתח כחלק מהסביבה הטבעית. בעקבות המהפכה החקלאית ואחריה המהפכה התעשייתית האדם למד לנצל את משאבי הטבע באופן אינטנסיבי יותר ויותר ועם הזמן נוצרה האשליה שאנו מופרדים ומעל הטבע!

נקודות מפגש בין בעלי החיים לאדם כיום והשפעתו של האדם עליהם:

חיות הבר- בעלי חיים המתקיימים בסביבה הטבעית ובסביבה העירונית לצד בני האדם.

·       הרס בתי גידול (קטנים וגדולים) יערות הגשם מהווים בית ל- 2/3 מבעלי החיים והצמחייה היבשתיים.

·       אינטרסים כלכליים על חשבון בעלי החיים והטבע

·       בנייה מאסיבית, בעלי החיים נדחקים לשטחים העירוניים

חיות המשק- בעלי חיים בעלי תכונות שהאדם השביח לתועלתו חיות במסגרת משק חקלאי ובעלות תפקיד ברור אותו הן צריכות לספק.

·       גידול בעלי חיים בצפיפות רבה לצורך הזנת האדם: חקלאות בעלי חיים אחראית לרוב השמדת היערות, והרס יערות והגורם מרכזי להחמרת משבר האקלים. העצים ביערות סופחים המון פחמן. כשכורתים אותם, משחררים המון פחמן לאטמוספירה, ובנוסף גם מונעים מפחמן חדש להיספג. כריתת יערות וניצול הקרקע הפורייה לחקלאות, ובעיקר "ייצור" בשר.

רוב האדמות משמשות לגידול מזון צמחי לפיטום (הבזבזני להחריד) של "חיות משק". חשבתם שסויה מגודלת כדי לייצר טופו וחלב סויה? תחשבו שוב

חיות מבויתות- בעלי חיים החיים במעגלים הקרובים ביותר לאדם, פותחו והותאמו לצרכיו הרגשיים ותפקודיים של האדם.

·       חיות מבויתות שמוצאות את עצמן בהישרדות ברחוב ומתרבות ללא בקרה

·       מינים פולשים! ריבוי של מינים חזקים שיובאו על ידי האדם: הנזקים האקולוגיים שהאדם גורם להם מתבטאים, בין היתר, בערעור האיזון הטבעי של אוכלוסיות חיות הבר. כתוצאה מכך, בעלי חיים מסוימים מתרבים באופן נרחב, ובעלי חיים אחרים נעלמים. מינים פולשים, מינים מתפרצים וחיות בית שהתפראו מאיימים על הישרדותם של מינים מקומיים, מערערים את יציבותן של מערכות אקולוגית, ופוגעים במגוון הביולוגי.

אהבה וחמלה:

כיום, גם בלי לשים לב, אנחנו מלמדים את הילדים להשתנות, בעצם מלמדים אותם את ההפך ממה שהם באמת מרגישים. ממצאים אמפיריים ותובנות מעשיות מעידים על כך שילדים הם אכן 'יצורים נדיבים' הבאים לעולם עם יכולת מולדת לאמפתיה המעוצבת על ידי גורמי הסביבה ועל ידי המאפיינים האישיים של כל ילד.

פיתוח האמפתיה:

•        היכולת לזהות את מצבו הנפשי של האחר ולהזדהות איתו. זהו תהליך רגשי, שבו משולבים גם מרכיבים קוגניטיביים. בתהליך זה מתפתחת רגישות, דאגה ואכפתיות כלפי האחר. התנהגות אמפאתית מופיעה בדרך כלל כתגובה למצוקה אצל הזולת.

•        "הרגשת מצבו הנפשי של הזולת והתאמת נפשנו לרגשותיו" ויחד עם זאת הוא ער לעובדת היות האחר מופרד ממנו.

מחקרים מעידים:

התנהגות פרו-חברתית, ורגש האמפטיה העומד בבסיסה, היא אחת ההתנהגויות האנושיות, המופלאות והמרגשות שניתן לראות אצל ילדים צעירים.

•        הופמן 1975, הגדיר אמפטיה כתגובה רגשית המאופיינת על ידי רגשות דאגה, סימפטיה, חמלה ורוך כלפי אדם אחר ועל ידי רצון להקל על מצוקתו.

•         Poresky (1990) בדק האם יחסיהם של ילדים לחיות המחמד שלהם ומידת הקשר שלהם לחיות המחמד משפיעים על יכולתם החברתית ועל מידת האמפתיה שלהם. הוא מצא מתאם ישיר בין הערכת חוזק הקשר של הילד לחית המחמד שלו ובין מידת האמפתיה שלו.

•         Bryant (1985)מצא שילדים שגידלו בעלי חיים בביתם חשו יותר אמפתיה כלפי אנשים אחרים.

"חיות מחמד הן מעין תחנת ביניים בהיסטוריה האנושית בדרך השיבה לבריאות רגשית ונפשית.

הן מאפשרות למיליוני אנשים מנותקים לשמור על אותו קשר חיוני ראשוני עם הטבע, על החיוניות של האינסטינקטים ועל הצלם הפנימי של עצמם" (לוינסון 1969 , אצל שליו 1996)

# data[].attributes.body
https://drive.google.com/file/d/1h2TQb8SP9Tw11f_6tTdEJ4P_HU5zrDBz/view

# data[].attributes.attachment_link.description
Get access to files anywhere through secure cloud storage and file backup for your photos, videos, files and more with Google Drive.

# data[].attributes.headline
המלצות משרד החינוך בנושא חינוך לחמלה לבעלי חיים

# data[].attributes.subject
המלצות משרד החינוך בנושא חינוך לחמלה לבעלי חיים

# data[].attributes.body
https://liveact.org/%d7%9e%d7%a9%d7%a8%d7%93-%d7%94%d7%97%d7%99%d7%a0%d7%95%d7%9a-%d7%99%d7%a9-%d7%9c%d7%a7%d7%93%d7%9d-%d7%97%d7%9e%d7%9c%d7%94-%d7%9c%d7%91%d7%a2%d7%9c%d7%99-%d7%94%d7%97%d7%99%d7%99%d7%9d-%d7%91%d7%91/#general-support

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
משרד החינוך וגורמי ממשל נוספים תומכים בפעילויות המקדמות זכויות בעלי חיים - ואוסרים על קיום מספר פעילויות הפוגעות בהם. ממערכי שיעור באתר המשרד ועד הגנה על חופש הביטוי של מורים- ריכזנו עבורכם דוגמאות למקורות ולציטוטים בנושא.
לחצ/י למעבר ישיר לתחום הרלוונטי לך ביותר:

תמיכת המשרד בחינוך לזכויות לבעלי חיים - כללי:

1. "פיתוח חמלה כלפי בעלי חיים ומניעת פגיעה בהם מהוות מטרות חשובות אשר מסייעות בפיתוח אמפתיה וחמלה בקרב הילדים בכלל, והנם חלק מעבודה חינוכית על כישורי חיים, קידום אקלים ומניעת אלימות".

(העלון המקוון "פיתוח חמלה לבעלי חיים ומניעת פגיעה בהם" של השירות הפסיכולוגי-ייעוצי של משרד החינוך, הכולל מערכי שיעור בנושא, לשילוב בשעות מחנך ובמקצוע "כישורי חיים")

2. "יש להבהיר לתלמידים שגם לבעלי החיים יש רגשות והם נהנים או סובלים כתוצאה מההתנהגויות שלנו. כדי לאפשר יחס הוגן לבעלי החיים בשבי יש ללמוד על בעל החיים, על אורח חייו ועל מקומו בטבע, ועל העדפותיו (...) יש לקיים שיעורים בנושא של היבטים הומניים בהתייחסות אל בעלי חיים. מומלץ לעסוק בפיתוח רגישות, אחריות, מחויבות וחמלה".

(חוזרי מנכ"ל משרד החינוך בתכניות חינוך לערכים, "בעלי החיים במוסד החינוכי", סעיף 14)

3. "יום זכויות בעלי החיים במערכת החינוך" מופיע ב לוח הזמנים של השירות הפסיכולוגי-ייעוצי של משרד החינוך, בתאריך י"א באייר (השנה יצויין ב22.4.2021). בחוזר המנכ"ל " בעלי החיים במוסד החינוכי " של משרד החינוך נכתב:

"אנו ממליצים על קיום יום זה שייצג את חשיבות בעלי החיים כחלק בלתי נפרד מחיינו ומסביבתנו ואת חובתנו לכבדם, לדאוג לרווחתם (...) מומלץ להתייחס גם לחיות משק ולתנאי החזקתן. יש חשיבות רבה בתכנון פעילות ולמידה מקדימות בנושא".

בין השאר נכתב בחוזר כי מומלץ לקיים שיעורים בכתות, הרצאות של ארגונים, תערוכות, טקסים והתנדבויות בנושא.

4. מאות בתי ספר מציינים את "יום זכויות בעלי החיים" של משרד החינוך מדי שנה, בין השאר בסיוע מדריכי שפ"י (השירות הפסיכולוגי-יעוצי של המשרד) ועמותת אנימלס. במכתב לועדת המשנה לצער בעלי חיים של הכנסת (הפועלת במסגרת ועדת החינוך) ממאי 2016, ציין שר החינוך לשעבר נפתלי בנט את החשיבות שרואה משרד החינוך בקיום "יום בעלי חיים" בבתי-הספר, ואת שיתוף הפעולה של המשרד עם עמותות בעלי החיים בכלל ובפרט אנימלס (לשעבר 'אנונימוס'), בפעילויות הנערכות במסגרתו. (לקריאת המכתב: עמוד ראשון; עמוד שני; הפיסקה בנושא) ב2017 אף הוענק בכנסת "אות המתנדב" לפעיל אנימלס, דודו פרץ, על ארגון שבוע זכויות בעלי חיים בבתי-הספר.

5. משרד החינוך מארח הרצאות בנושא חינוך לזכויות בעלי חיים במסגרת השתלמויות לרכזי חינוך חברתי ברחבי הארץ, מטעם פרויקט משותף של המשרד להגנת הסביבה, "נח- התאחדות ארגוני ההגנה על בעלי חיים בישראל" ועמותת אנימלס, וכן בהשתלמויות למורי מדעים. החל מ2018 נערכו מעל 30 הרצאות בפני קרוב לאלפיים מורים ורכזים, במרכזי פסג"ה ברחבי הארץ.

תמיכת המשרד בהעלאת המודעות לפגיעה ממוסדת בבעלי חיים:

6. בתכנית הלימודים המעודכנת של משרד החינוך במדע וטכנולוגיה לתלמידי יסודי ( לחצו כאן להורדת התכניות של שכבות היסודי; לשכבות חטיבת הביניים) מופיעים הנושאים וההנחיות הבאות:

בכתה ב', תחת הנושא "מעורבות האדם במרכיבי הסביבה" (עמ' 11): "התלמידים יציעו דרכים למניעת צער בעלי חיים בסביבה הקרובה (פינות חי, חיות מחמד) ובסביבות מלאכותיות של משקים"

בכתה ד', בסעיף "השפעת האדם על מגוון בעלי החיים" מופיע הנושא "פגיעה ברווחת בעלי חיים במשקים המתועשים", ובנושא "דרכים לשמירה על מגוון בע"ח ועל סביבת חייהם" מופיע הדגש: "צמצום פגיעה בבע"ח בשימוש האדם לדוגמה: איסור שימוש בבעלי חיים בקרקס", וכן המשימות: "התלמידים ישוו בין תנאי המחייה של בעלי החיים במשק בעבר ובסביבות מלאכותיות כיום ויסיקו מסקנות על מידת הרווחה בעבר וכיום; "התלמידים יאתרו מידע על צרכי הקיום של בעלי החיים ועל מידת ההתאמה של הסביבה המלאכותית אליהם ויסיקו מסקנות" (עמ' 15)

בכתה ז' בנושא "מגוון היצורים בטבע" מופיעה ההנחיה למורה: "מומלץ להתייחס לביומסה של כל קבוצה במטרה להציג את הביומסה שתופסים המינים הגדלים במשק האדם" (עמ' 48); בפרק בנושא טכנולוגיה, בתת-הפרק העוסק בתכנון מוצרים מופיעה ההנחיה "התלמידים יגדירו דרישות ואילוצים במוצרים עשויים מחומרים מבע"ח לדוגמה: צער בע"ח, איסור שימוש בעור ובפרוות חיות בר", "יש להתייחס לשיקולים ערכיים וסביבתיים בשימוש בחומרים שמקורם מעולם בע"ח. מוצע לעסוק גם בפיתוח מוצרים שתורמים לרווחת בעלי חיים" (עמ' 53-54); בנושא "שיקולים בבחירת פתרונות טכנולוגיים מתוך היבטים סביבתיים, חברתיים, כלכליים וערכיים" מופיעה הדוגמא: "בחירת פתרונות לבעיית צער בעלי חיים" (עמ' 55);

בכתה ח', בפרק "מעורבות האדם בתהליכי רבייה והתפתחות", בסעיף על דילמות מוסריות ואתיות מופיעה הדוגמא: "הזרעה מלאכותית בבעלי חיים לצרכי תעשיות המזון, הפרדת הורים מצאצאים בתעשיית החלב" (עמ' 52); תחת הנושא "יתרונות וחסרונות של שימוש בטכנולוגיה תוך התייחסות להיבטים סביבתיים, חברתיים, כלכליים וערכיים", במסגרת "שיקולים אתיים" מופיעה הדוגמא: "שיקולי צער בעלי חיים במשקים מתועשים"; תחת הנושא "השפעת הטכנולוגיה על החברה והסביבה", מופיעה ההנחיה: "התלמידים יתכננו מוצר מזון חדש, יבחנו היבטים כלכליים, השפעות על הסביבה וצער בעלי חיים, יציגו את המוצר שתכננו וינמקו את שיקוליהם" (עמ' 62)

7. בדו"ח "פדגוגיה מוטת עתיד", ממליץ אגף מחקר ופיתוח של משרד החינוך לשלב מגמות סביבתיות וחברתיות עכשוויות בתכנים המועברים בבתי הספר, ביניהן- "היחס המשתנה בחברה לבעלי החיים" ו"שינויים בתעשיית המזון מן החי":

"יתר ויותר קהילות וקולות קוראים לשינוי באופן שבו מתייחסים לבעלי חיים (...) מחקרים מוצאים עדויות להתנהגויות בקרב בעלי חיים שמקובל היה בעבר להניח שהן מאפיינות בני אדם בלבד (...) נמצאו עדויות לדיכאון בקרב דגים בשל תנאי הגידול שלהם (...) עולה המודעות לבעייתיות של ניסויים בבעלי חיים וספקות לגבי האפקטיביות שלהם (...) מהופעות הקרקסים נעלמות החיות, פארקי מים גדולים וגני חיות סגרו את השערים או שינו את התנהגותם לאור חרמות וביקורות הצרכנים".

"תעשיית המזון מן החי מושפעת אף היא מכל הנוגע ליחס לבעלי החיים ולאופן גידולם. תחקירים נושכניים בארץ ובחו"ל, אף שלרוב אינם מבשילים לכלל הליכים פליליים, משפיעים על הציבור ועל יצרניות מזון גדולות ומבוססות בתחום, ומעלים את המודעות למתרחש בתעשייה זו ולהשפעותיה הבריאותיות והסביבתיות".

("פדגוגיה מוטת עתיד 2- מגמות, עקרונות, השלכות ויישומים", משרד החינוך- אגף מחקר ופיתוח, 2019, עמ' 94-95, תחת הפרק"מגמות סביבתיות", בו מפורטות מגמות שמומלץ להתייחס אליהן במערכת החינוך).

שימו לב: נושאים אלה ואחרים הקשורים בזכויות בעלי חיים מופיעים גם ב משחק קלפים של האגף, המיועד לצוותי מורים ולהוראה בכיתות, והמשמש כתרגיל חשיבה בנושא מגמות העתיד היוצרות אתגרים והזדמנויות בחינוך ובחברה. בין הנושאים: מודעות ליחס תעשיות המזון לבעלי חיים וכן פיתוח בשר מתורבת (ללא הרג בעלי חיים). להורדת קלפי המשחק.

8. במסגרת חוברת מערכי השיעור "הרוח החיה בחבורה" שפרסם השירות הפסיכולוגי-ייעוצי של משרד החינוך, המוקדשים לפיתוח חמלה לבע"ח, פורסם מערך השיעור "רווחת חיות המשק" (עמ' 25 בקישור), בו נכתב:

"מאז המהפכה החקלאית ועד היום תהליך הביות מואץ ובעלי חיים רבים, הן חיות מחמד והן חיות משק, סובלים קשות מהתופעה. במטרה לספק את צרכי האדם, גדל מספר חיות המשק בעולם והגיע לממדים עצומים (...) בישראל למשל מספר התרנגולות המטילות בלבד שווה למספר התושבים. בעיה נוספת היא תנאי הגידול של חיות המשק. לצערנו כדי למקסם רווחים, לעמוד בביקוש ולייעל את הגידול, בעלי החיים מוחזקים בתנאים קשים מאד".

במטרות הפעילות נכתב:

"הילדים יפתחו מודעות לסבלן של חיות המשק; הילדים יבינו שסבלם נובע מהחלטות האדם ושבידם לשנות את המצב; הילדים יפעלו למען רווחתן של חיות המשק".

בין ההפעלות המוצעות במערך:

" בדיקת תנאי הגידול של חיות המשק (...) חשיפת התלמידים לתנאי חייהם הקשים של חיות המשק והעלאת המודעות לרווחת בעלי החיים, מגבירות את המוטיבציה של התלמידים להיטיב את מצבם (...) יש לבקש מהתלמידים להעלות רעיונות לגבי התחום בו הם בוחרים לפעול כדי לסייע לחיות המשק". בהמשך המערך מוצעים אפיקי לימוד ופעולה ספציפיים בנושאים שונים, בהם: "העלאת המודעות לסבלן של תרנגולות סוללה; תנאי גידולן של פרות החליבה; בדיקת אפשרות למניעת הסעת בעלי חיים ואיסור משלוחים חיים מחו"ל".

9. באתר הפיקוח על לימודי המדעים של משרד החינוך, תחת חומרי הלמידה בקיימות פורסמה סדרת מערכי השיעור: "בני אדם וחיות אחרות", העוסקים בדילמות ביחסים בין בני אדם לבעלי החיים, דרך חקר ודיבייט, ביניהן: האם לקנות כלב או לאמץ מעמותה; האם מוצדק להקפיד על קניית מוצרי קוסמטיקה שלא נוסו על בעלי חיים; האם לחברה לשיווק ביצים מותר להציג איורים של תרנגולות חופשיות על האריזה, בעוד היא מחזיקה אותן בכלובי סוללה; האם מוסרי להפריד עגלים מאמותיהם בתעשיית החלב, על מנת להתפרנס; האם צריך להתייחס אחרת ל"חיות מחמד" ול"חיות משק".

10. באתר הפיקוח על לימודי התנ"ך של משרד החינוך ומט"ח, מוצעת פעילות הכוללת הקרנה של סרטון האנימציה "MAN", העוסק בפגיעה הממוסדת של בני אדם בבעלי חיים, בין השאר עבור תעשיות המזון, ומציגה שאלות לדיון בנושא; במיזם התנ"ך הפופולרי 929 של מט"ח, הפועל בשיתוף משרד החינוך, מופיעים שלושה מארזי טקסטים הממוקדים ב צער בעלי חיים בתנ"ך, צמחונות וטבעונות, ו אקולוגיה ובע"ח, ומאפשרים לגעת בנושאי המקרא דרך הקשר אקטואלי.

10. השירות הפסיכולוגי-ייעוצי של משרד החינוך מפיץ לבתי ספר כרזות שהופקו על-ידי המשרד להגנת הסביבה, המציגות תמונות של בעלי חיים יחד עם הכיתוב "גם לנו יש רגשות". בכרזות מופיעים בין השאר חמור, פרה ועגל, תרנגול ואפרוח, כבשה וטלה.

תמיכת המשרד בחינוך למודעות ליתרונות צריכת מזון מהצומח :

11. בתכנית הלימודים המעודכנת של משרד החינוך במדע וטכנולוגיה לתלמידי יסודי ( לחצו כאן להורדת התכניות של שכבות היסודי; לשכבות חטיבת הביניים) מופיעים הנושאים וההנחיות הבאות:

בכתה ה', בפרק "בריאות, מזון ותזונה - היבטים טכנולוגיים" מופיעה הפנייה למערכים ה"צלחת הים תיכונית" ו"תזונה בת קיימא" (הממליצים על תזונה המבוססת בעיקר על מזונות מהצומח- ראו כאן בהמשך) של משרד החינוך, וכן המשימות: "התלמידים ישוו את שלבי הייצור של מזון שמקורו בבעלי חיים לבין מזון שמקורו בצמחים, כולל הנזקים הסביבתיים הכרוכים בייצורו ויסיקו מסקנות"; "התלמידים יציעו אימוץ של הרגלים תזונתיים כדי להקטין את ההשפעה הסביבתית של הרגלי צריכת המזון שלנו" (עמ' 9)

בכתה ו'- לפרק "השפעת האדם על היצורים ועל הסביבה" מופיע הנושא "פגיעה בסביבה כתוצאה מגידול תעשייתי של בעלי חיים"; ובסעיף "חינוך ללקיחת אחריות אישית לשמירה על הסביבה" מופיעה הדוגמה: "צריכת מזון מושכלת" (עמ' 17)

בכתה ז- בפרק בנושא טכנולוגיה, מופיעה ההנחיה "יש להתייחס לשיקולים ערכיים וסביבתיים בשימוש בחומרים שמקורם מעולם בע"ח"; בהנחיה: "התלמידים יערכו רשימה של שיקולים סביבתיים בתיכון המוצר" מופיעה הדוגמא: "מקור החומרים בעולם בע"ח/ לא מעולם בע"ח", ובהנחיה "התלמידים יבחרו מוצר שניתן לייצר מחומרים שונים ויציגו את השיקולים השונים בבחירת המוצרים השונים" מופיעה הדוגמא: "המבורגר (מבע"ח/עדשים) וחלב (מפרה/מסויה)"; בסעיף "שיקולים בבחירת פתרונות טכנולוגיים מתוך היבטים סביבתיים, חברתיים וערכיים; יישום עקרונות הקיימות" מופיעות הדוגמאות: "הקטנת הנזקים הסביבתיים הנגרמים מתעשיית המזון שמקורו בבע"ח; פיתוח מוצרים חלופיים מהצומח " (עמ' 53-55)

בכתה ח- בנושא "דרכים לצמצום הפגיעה בסביבה" מופיעה הדוגמא: "צמצום צריכת מזון שמקורו בבעלי חיים שגורם לפגיעה מוגברת בסביבה בהשוואה למזון שמקורו מהצומח"; בהפעלה "דיון בדילמות בנושא יתרונות הפיתוח החקלאי מול פגיעה סביבתית" מופיעה הדוגמא: "ברוא יערות לגידול בקר ולגידול תירס לתעשיית הבקר" והפניה לפעילות " תזונה בת קיימא - השפעות סביבתיות כתוצאה מפעילות ייצור מזון וצריכת מזון" הממליצה על תזונה המבוססת על יותר מאכלים מהצומח" (עמ' 59).

12. בהמלצות התזונתיות המתפרסמות במסגרת התכנית "אפשרי בריא", המשותפת למשרד החינוך ולמשרד הבריאות, מצויין כי יש להגביל את כמות המוצרים מהחי בתפריט, ולהתבסס על יותר מזונות מהצומח. בין השאר כתוב כי "כאשר מרבית התפריט מבוסס בעיקרו על מזונות מהצומח בשילוב כמויות קטנות יותר של מזון מן החי, נגרם פחות נזק סביבתי אקולוגי מאשר תפריט המבוסס ברובו על מזון מן החי". המשרד אף מציב לראשונה מגבלה קונקרטית לכמות המומלצת של מוצרים מהחי, ומציין כי אין לאכול יותר מ4-6 מנות בשר, עוף ודגים בשבוע (בניגוד לנוהג לאכול מנות כאלה מדי ארוחת צהריים וערב, כלומר קרוב ל-14 פעמים בשבוע). במסגרת התכנית "מבשלים אפשרי בריא" התלמידים מתנסים בהכנה של מנות בריאות מהצומח בלבד: פסטה, טורטייה ו"ארוחה שלמה בצנצנת" (סלט עשיר).

13. בחוזר מנכ"ל של משרד החינוך "הזנה וחינוך לתזונה נכונה במוסדות חינוך" מופיעה הנחיה להגיש יום אחד בשבוע אך ורק מזון צמחוני (מנה עיקרית המבוססת על קטניות - ראו בטבלאות 6-9 במסמך).

14. "התזונה הים תיכונית בעלת יתרונות בארבעה ממדים שונים: כלכלי, בריאותי, סביבתי וחברתי-תרבותי; בהיבט הסביבתי, מדובר בתזונה קבועה ושיוויונית המבוססת בעיקר על מזונות מהצומח ומיעוט מזונות מהחי תוך פגיעה מינימלית במגוון הביולוגי, בסביבה ובבעלי החיים. בהיבט הבריאותי, מחקרים מראים שתזונה זו תורמת לביטחון תזונתי, היא מונעת מחלות ונותנת מענה במצבי בריאות שונים כמו מחלות לב וכלי דם, סוכרת, השמנה, מחלות סרטן מסוימות ועוד. בהיבט הכלכלי, זוהי תזונה שמעודדת צריכה בעלות השווה לכל כיס. בהיבט החברתי-תרבותי, היא מקדמת אכילה חברתית-משפחתית, מזון ביתי ודפוסי אכילה מסורתיים".

"התלמידים ירכיבו לעצמם את צלחת המזון האישית שלהם לפי עקרונות התזונה הים תיכונית; התלמידים ילמדו על תזונה בת קיימא ויישמו אותה על הצלחת האישית אותה הרכיבו"

(מתוך תכנית הלימודים "אוכלים את זה" של משרד החינוך ומשרד הבריאות, מדריך לטיפוח ויישום התזונה הבריאה בבתי ספר, 2018, עמ' 8 ,21)

15. "בין הצעדים החשובים ביותר נדגיש את עידוד האוכלוסייה למעבר לצריכה של תזונה ים תיכונית (דלה במוצרים מן החי)".

(המאמר "מהשדה אל הצלחת- תזונה בת קיימא בישראל", ד"ר אלון שיפון וחגית אולנובסקי, המוצג בתכנית "אוכלים את זה", עמ' 21).

16. בתכנית "אוכלים את זה!" משולב גם מערך השיעור "אפשר גם אחרת" (עמ' 33) המוקדש לצמחונות וטבעונות, מכיר בלגיטימיות שלה ומעודד היכרות עם מאפייניה:

"בשנים האחרונות אורח החיים הצמחוני והטבעוני רווח בקרבנו (...) תזונה צמחונית וטבעונית יכולה להיות מאוזנת, יחד עם זאת נדרשת הדרכה אישית של תזונאית למניעת חסרים". במטרות הפעילות נכתב: "התלמידים יכירו את אורח החיים הצמחוני והטבעוני". ברעיונות לפעילויות מוצע: "בישול והכנת מאכלים צמחוניים/טבעוניים"; "הכנת ספר מתכונים צמחוניים / טבעוניים המותאם לצרכים התזונתיים של בני הנוער".

17. "איך אפשר להשפיע ולצמצם את הנזק הסביבתי? לצרוך מזון עם השפעה סביבתית קטנה יותר (מזון מהצומח); לקנות מזון עונתי; לקנות מזון מקומי; לקנות רק כמה שצריך; לקנות מזון עם מעט אריזות"

(מתוך מערך השיעור "תזונה בת קיימא" של משרד החינוך, שנבנה בשיתוף המשרד להגנת הסביבה, החברה להגנת הטבע והרשת הירוקה והופץ לקראת "יום כדור הארץ", 2017).

18. בדו"ח "פדגוגיה מוטת עתיד", ממליץ משרד החינוך לשלב מגמות סביבתיות וחברתיות עכשוויות בתכנים המועברים בבתי הספר, ביניהן "שינויים בתעשיית המזון מן החי":

"דו"ח מכונן של האו"ם מ2006 הגדיר את תעשיית המזון מן החי כאחד הגורמים המזהמים ביותר (...) בשר סינתטי או מתורבת ינצל 99% פחות קרקע, יפלוט 96% פחות גזי חממה, יצרוך 96% פחות מים וידרוש 45% פחות אנרגיה לעומת בשר בקר (...) גורמים ממשלתיים בעולם ובעלי עניין מקדמים התנהגויות תומכות, כמו הימנעות מהגשת מזון מן החי באירועים רשמיים או 'יום ללא בשר'".

("פדגוגיה מוטת עתיד 2- מגמות, עקרונות, השלכות ויישומים", משרד החינוך- מחלקת מחקר ופיתוח, 2019, עמ' 94-95).

19. בהנחיות משרד הבריאות (2017) נכתב כי מומלץ להפחית במזון מהחי ולצרוך יותר מזונות מהצומח; על-פי נייר העמדה של ארגון התזונה האמריקאי (AND,2016), ארגון התזונה הגדול בעולם, תזונה מהצומח הינה מספקת מבחינה בריאותית לכל שלבי החיים.

תמיכת המשרד בחופש הביטוי של מורים בבית הספר:

20. "מצופה מהמורים לחשוף את תלמידיהם לסוגיות הנמצאות על סדר היום הציבורי ולהציג ולהבין את הדעות השונות לגבי סוגיות אלו ואת הנימוקים לכל אחת מהן, וזאת במטרה לאפשר לתלמידים לנהל שיח ביקורתי ולגבש את זהותם ואת עמדתם האישית באופן מבוסס, מתוך היכרות עם מגוון רחב של דעות (..) המורה הוא האחראי לאופי השיחה ולמטרותיה בכיתה, וכמי שמוביל את השיחה הוא יוכל להביע את דעתו האישית ולהעדיף השקפה אחת על רעותה (...)

"רצוי להעלות לדיון בחדרי המורים את שאלת ההתמודדות החינוכית עם נושאים שבמחלוקת, לעודד את המורים להתייחס אליהם ולסייע להם להתמודד עם הנושא. המורים בחדר המורים, כמו התלמידים בכיתות, צריכים להרגיש בטוחים וחופשיים להביע את דעתם ולנהל שיח בנושא".
"חשוב להבהיר למורים כי יינתן להם גיבוי בפעולתם בכיתה בסוגיות אלו גם במקרים של טענות ותלונות מצד תלמידים או הורים, כל עוד הם יעמדו בכללים וינהגו בהגינות (...) מומלץ להבהיר להורים כי קיים צורך לנהל דיונים לגבי נושאים המצויים במחלוקת ציבורית"

(מתוך חוזר מנכ"ל משרד החינוך "התכנית הלאומית ללמידה משמעותית: השיח החינוכי על נושאים שנויים במחלוקת", 2016).

איסורי משרד החינוך על פגיעה בבעלי חיים במסגרת בית הספר:

21. בית הספר הפיץ תכנים חינוכיים מטעם חברות ליצור מזון מהחי או מתכנן לבקר במפעל של חברה לייצור מזון מהחי? בחוזר המנכ"ל בנושא פרסומת מסחרית במוסדות חינוך, משרד החינוך אוסר על שילוב פרסומות בבתי-ספר גם במסווה של "חומר לימודי", חלוקת "מתנות" או ביקור במפעלים של חברות, ומתנה כל מעורבות של גוף מסחרי (כולל 'מועצת החלב') בבית-הספר באישור ועדה מיוחדת של משרד החינוך. במקרה הצורך, כדאי להזכיר למנהל/ת בית הספר את החוק בעניין ו/או לפנות לעירית לבנה, יו"ר הועדה לחסות ממשלית ואישור שילוב פרסומת מסחרית במנהל הפדגוגי, בטל' 02-5603220 או במייל iritli@education.gov.il.

22. בית הספר מתכנן להקים פינת חי? חשוב ליידע את המנהל/ת כי משרד החינוך אוסר על הקמה של פינות חי חדשות, ובמידת הצורך לפנות לגב' גילה ברוקס, המפקחת על פינות החי במשרד החינוך: 050-7405045. gilabarokas@gmail.com.

23. בית הספר כבר מחזיק פינת חי? הוא נדרש לעמוד בתקנות רבות, בין השאר בנושאי ההזנה, הטיפול הוטרינרי וההזנה של בעלי החיים, המפורטות בחוזר המנכ"ל בנושא. בחוזר נכתב כי "אין להחזיק במוסד החינוכי בעלי חיים ללא היכולת לעמוד בהוראות החקיקה הרלוונטית ובכללים המפורטים בחוזר". במקרה של אי-עמידה בכללים ניתן לגילה ברוקס (ראו פרטים בסעיף 20)

כמו כן, התכנית לטיפול רגשי הנעזר בבעלי חיים במכללת אורנים לחינוך, מסייעת ללא עלות לבתי ספר המעוניינים להתאים את פינת החי למודל חדשני הכולל החזקת אך ורק בעלי חיים הזקוקים לשיקום, ללא רבייה בשבי, ללא מגע בכפייה- מודל המאפשר להיטיב עם בעלי החיים והתלמידים גם יחד. לפרטים ניתן לפנות לגל חכים: hakimgal@gmail.com 052-8776999

24. מתוכננת פעילות הכוללת שימוש בבעלי חיים (כגון "חוגי ליטוף") בשטח בית הספר?

משרד החינוך אוסר על כך. בחוזר מנכ"ל משרד החינוך "בעלי חיים במוסד החינוכי" (סעיף 16) כתוב:

"מומלץ להפגיש תלמידים עם בעלי חיים מחוץ למוסד החינוכי (...) אין להפעיל תכניות שבהן המפעילים - חברות חיצוניות - מגיעים עם בעלי החיים למוסד החינוכי, למעט כלבים. הובלת בעלי חיים לפעילות מחוץ למקום גידולם הרגיל גורמת להם סבל רב, והובלה של עופות וזוחלים אף כרוכה בסכנה לבריאותם".

במידה והמפעיל טוען כי קיבל אישור חריג שכזה, מומלץ לבדוק זאת מול האחראים במשרד החינוך המופיעים בחוזר המנכ"ל.

# data[].attributes.attachment_link.title
משרד החינוך: יש לחנך לחמלה לבעלי חיים!

# data[].attributes.attachment_link.description
משרד החינוך וגורמי ממשל נוספים תומכים בפעילויות המקדמות זכויות בעלי חיים - ואוסרים על קיום מספר פעילויות הפוגעות בהם. ממערכי שיעור באתר המשרד ועד הגנה על חופש הביטוי של מורים- ריכזנו עבורכם דוגמאות למקורות ולציטוטים בנושא. לחצ/י למעבר ישיר לתחום הרלוונטי לך ביותר: 1.

# data[].attributes.body
אתר הרשת הירוקה: https://www.reshet-yeruka.net/
אתר המשרד להגנת הסביבה: https://www.gov.il/he/departments/guides/green_kindergarden
אתר משרד החינוך: https://mosdot.education.gov.il/content/enrichment_programs/green_qualification/preschools
שבילים לגן העתידי: https://origin-pop.education.gov.il/kindergarten/future-kindergarten/future-kindergarten-trails/

# data[].attributes.headline
שקפים ממצגת המפגש

# data[].attributes.subject
שקפים ממצגת המפגש

# data[].attributes.attachment_link.title
משולבת ארצית - מפגש ראשון - חשיבות החינוך לקיימות בגיל הרך ומודל הגן העתידי 

# data[].attributes.headline
שקפים נבחרים ממצגת המפגש

# data[].attributes.subject
שקפים נבחרים ממצגת המפגש

# data[].attributes.body
Our Forests | Timelapse in Google Earth:

https://www.youtube.com/watch?v=b4eLTYUcj7k

# data[].attributes.headline
1. מערך שיעור בנושא חמלה 

# data[].attributes.subject
1. מערך שיעור בנושא חמלה 

# data[].attributes.attachment_link.title
חוברת של אנונימוס (1)

# data[].attributes.headline
הצעות למה ניתן לעשות בגן בנושא חמלה לבע"ח

# data[].attributes.subject
הצעות למה ניתן לעשות בגן בנושא חמלה לבע"ח

# data[].attributes.body
בהליך החינוכי בגן הילדים בעלי חיים הם גורם מזמן, המתאים כמעט לכל נושא רגשי, ערכי או חברתי:

שילוב הנושא בתכנית הלימודים מאפשר לגננת לעסוק במיומנויות וכישורים לימודיים, חברתיים ומוסריים . התייחסות לסיפורים אישיים על בעלי חיים שהילדים עצמם מספרים, יכולה לשמש כבסיס לדיון על מגוון רגשות ועל פתרון בעיות (SEL).

•        יחסי הורים וילדים

•        אכזריות

•        קיפוח

•        רגשות לזולת

•        עזרה לחלש

•        עזרה לילדים דחויים או בעלי קשיים חברתיים

•        התמודדות עם מוות ועוד.

# data[].attributes.headline
סרטונים מהמפגש

# data[].attributes.subject
סרטונים מהמפגש

# data[].attributes.body
המשמעות של אימוץ כלב מעמותה לעומת קניית כלב גזעיhttps://www.mako.co.il/good-news-inspiration/Article-f64096d6236db61026.htm

חיות משק כמוצר https://www.facebook.com/asakeisar/videos/1974138999287432/

הרס הטבע וביתם של חיות הבר
https://www.youtube.com/watch?v=zyOAKLC7fPc&t=10s

איך כל החיים ביקום מחוברים
https://www.facebook.com/2519082111500268/videos/4751666548214363

# data[].attributes.headline
2. סרטון קצר שאפשר להראות לילדים-כיצד כלבים מדברים

# data[].attributes.subject
2. סרטון קצר שאפשר להראות לילדים-כיצד כלבים מדברים

# data[].attributes.attachment_link.title
כלבים מדברים - מצגת לילדים (1)

# data[].attributes.headline
חינוך מבוסס מקום

# data[].attributes.subject
חינוך מבוסס מקום

# data[].attributes.body
מה זה מקום?
לחשוב על רחוב כלשהו- מה קיים בו? ומה חסר? מה אני אוהבתת במרחב?

למידה מבוססת מקום היא לייצר הסתכלות ביקורתית. כל דבר הוא פדגוגיה, כל דבר הוא כלי שדרכו ניתן לייצר מוטיבציה ללמידה. לקחת חומרים מהמציאות ודרכם לייצר למידה.

תשאלו את עצמכן / את הילדים:
איך אני מייצרת רלוונטיות למרחב?
מה אתם מרגישים לגביי עץ?

גורמים מכריעים לקראת כיתה א':
מצב סוציו אקונומי
זמינות רגשית
מיומנויות חברתיות
טרום הבנה מתמטית
תרבות

צמצום פערים על ידי יצירה של שגרה של תרבות - שילוב התרבות באופן מגוון בכל התחומים

# data[].attributes.headline
הלינקים של שרון

# data[].attributes.subject
הלינקים של שרון

# data[].attributes.body
הבלוג חינוך גמיש

http://flexibleducation.blogspot.com/

הבלוג - טוגי - תנועה ולמידה
http://togiletsplay.blogspot.com/

פוסט הסבר למידה מבוססת מקום

http://flexibleducation.blogspot.com/2019/04/blog-post.html

למה ללמד שירה בכיתה
https://www.youtube.com/watch?v=JpJ5d82hxms&t=53s&ab_channel=sharonmichaeliramon

שיחה על שירה בכיתה - שרון וציפי גוריון
https://www.youtube.com/watch?v=K4y6izoiBWc&t=73s&ab_channel=sharonmichaeliramon

סדרות לפיתוח חברתיות
http://flexibleducation.blogspot.com/2017/08/blog-post_13.html

# data[].attributes.body
https://m.facebook.com/1855650791332224/
איסוף צעצועים לקופי מקלט הקופים הישראלי בבן שמן

# data[].attributes.body
פתיחה חגיגית של ההשתלמות בנוכחות זיוית לינדר ראש אגף חינוך וקהילה במשרד להגנת הסביבה יחד עם סגניתה שרית לוי גרוסו וסילביה קולצר מדריכה ארצית לקיימות במשרד החינוך שייצגה את ג'ני שעתל.

פתחנו בהיכרות בין כל המשתתפות באמצעות כוח העל שלהן. כל גננת זיהתה את כוח העל שלה שסייע לה לקדם תהליכים של חינוך לקיימות בגן. המטרה היתה להתמקד בחוזקות ככוחות המניעים התנהגות חיובית מקדמת המאפשרת לגננות להתפתח ולשגשג.

קישור לפאדלט כוח על: https://he.padlet.com/iritl3/Bookmarks

החלק המרכזי של המפגש היה שיח באמצעות מצגת מלווה על החיבור בין תפיסת החינוך לקיימות ותפיסת הגן העתידי. סקרנו את הידע, המיומנויות והערכים הנמצאים בבסיס החינוך לקיימות ותפיסת הגן העתידי ונדרשים לילדים במאה ה-21. הגננות הציגו את האני מאמין שלהן בחינוך לקיימות ואלו ערכים חשוב להן לקדם.
הצגנו באמצעות העקרונות המובילים בחינוך לקיימות בגיל הרך את החיבור לעוגני הגן העתידי והתייחסנו לגן הירוק כגן עתידי אופטימלי.
בתום החלק המרכזי עברנו לעיבוד בשני חדרים. בחדרים שיתפנו כיצד כוחות העל שלנו סייעו לשלב את תפיסת הגן העתידי והעקרונות של חינוך לקיימות בגן. החדרים אפשרו שיח אינטימי, היכרות טובה יותר והעמקה בתכנים עליהם דיברנו במליאה.
לסיום הצגנו את הייחודיות של ההשתלמות, הסילבוס, התהליך השיתופי ועוד.

# data[].attributes.body
למדנו על נושא משבר האקלים ועל הדרכים שיש לנו לתווך את הנושא בגן.

משבר האקלים הינו תופעה עולמית המתרחשת היום ומורגשת בחיי היומיום. הוא תוצאה של הגברת אפקט החממה- פליטת גזי חממה אשר מעבים את שכבת האטמוספירה והופכים אותה לעבה ודחוסה יותר, מה שמחמם עוד יותר את כדור הארץ. מגמת ההתחממות יוצרת תופעות טבע נלוות כמו שריפות, אירועי מזג אוויר קיצוניים, הצפות, עומסי חום ועוד.

השינויים הדרמטיים בכל אורחות החיים בחיי הילדים שחלו בדורות האחרונים, בנוסף למשבר האקלים, מחייבים אותנו, כנשות חינוך, להבין את המשמעות של התהליכים האלה ולייצר סביבות ותנאים איכותיים המתאימים לצרכים של הילדים בתקופה שכזאת.

כאשר אנחנו רוצות לתווך את המצב הזה לפעולה בגן הילדים נוכל לפעול בשתי דרכים:
1.      מיטיגציה- הפחתת השפעה שלילית
2.      אדפטציה- התאמה למצב המשתנה.

שילוב הדרכים האלה יפתח אורח חיים מקיים, אחראי, גמיש, פעלני וקשוב לסביבה ולקהילה. ובכך ייצור חוסן, הסתגלות לשינויים והפחתה של השפעות המשבר עלינו.

יש לנו זכות גדולה, כנשות חינוך, להוביל את השינויים הנדרשים באורח החיים כך שיהיה יותר מקיים, וזה תלוי בהצבת ערכים של שיתוף, צניעות, אהבה עצמית ואהבת הזולת, הודיה על מה שיש ולפעול במהלך היום לאור ערכים אלה. חשוב שהמעשים היומיומיים האלה גם יעברו לקהילה שלנו וייצרו אדוות של פעולות מקיימות בקרב האנשים מסביבנו.

יש שורה ארוכה של פעולות יומיומיות שביכולתנו ליישם בגן: היכרות עם המאפיינים הייחודיים למקום, פיתוח חוסן קהילתי באמצעות שיתופי פעולה מקומיים, אקטיביזם למען הקהילה,  אימוץ שטח בקרבת הגן וטיפוחו, יציאה לטיולים ללא פסולת, שהייה ממושכת בחוץ, עידוד טיולים בקרב המשפחות, היערכות מראש למקרי קיצון של מזג אוויר, הרחבת השטח הטבעי בקרבת הגן, שימוש רב פעמי בכל דבר (מכלים ועד רהיטים), שימוש במוצרים ידידותיים לסביבה, עידוד הכנה עצמית של מוצרים, עידוד תזונה בת קיימא, צמצום נסיעה ברכב, הפחתה של צריכה וחשיבה מחודשת על מתנות, חסכון באנרגיה ובמים, זימון ולמידה על מגוון ביולוגי.

במפגש הכרנו יוזמות עולמיות וישראליות של קבוצות של אנשים שחברו יחד כי הם מודאגים:
נוער למען אקלים: https://strike4future.org.il/
הורים למען אקלים: https://www.parents4climate.org.il/
מורים למען אקלים: https://teachersforclimate.org.il/

במפגש התפתח שיח על הקמת קבוצה חדשה של גננות עם כוחות על (:
גננות למען אקלים!!!

בנוסף עלה רעיון גם להקים קבוצה של ילדים למען אקלים.

סיכמנו את המפגש באופטימיות לגבי מגוון האפשרויות שיש לפעולה ושינוי בהקשר למשבר האקלים.

# data[].attributes.body
אקלים ישראל – ריכוז הידע העדכני בנושא משבר האקלים: https://climatechangeisrael.org/

אתר זוית בחינוך - מה הסיפור של משבר האקלים: https://education.zavit.org.il/%D7%9E%D7%94-%D7%94%D7%A1%D7%99%D7%A4%D7%95%D7%A8-%D7%A9%D7%9C-%D7%A9%D7%99%D7%A0%D7%95%D7%99-%D7%94%D7%90%D7%A7%D7%9C%D7%99%D7%9D/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
עלינה פישמן

לרגל שבוע של אירועי אקלים בישראל ובעולם, עשינו סדר בבעיה העולמית שצריכה להטריד כל אחד ואחת מאתנו - שינוי האקלים העולמי

"אם צריך היה להמציא בעיה שלאף אחד לא יהיה אכפת ממנה - היה זה שינוי האקלים הגלובלי". כך היטיב לנסח החוקר והסופר דן אריאלי את בעיית שינוי האקלים. אף שכבר שנים מתריעים מדענים ברחבי העולם שאנו נמצאים בעיצומו של משבר אקלים חריף, שמציב איום חמור על החיים על פני כדור הארץ, לא רק שדעת הקהל העולמית אינה נזעקת לנוכח איום בסדר גודל כזה - אלא שהציבור אפילו די אדיש לנושא והעולם ממשיך לשדר "עסקים כרגיל".

מסקרים שנערכו בארצות הברית עולה כי מרבית הציבור האמריקאי מודע לתופעת שינוי האקלים, אולם כ-39 אחוז מהנשאלים אינם משוכנעים שיש סיבה לדאגה. והמצב בישראל לא כל כך שונה: תוצאות סקר שנערך ב-2015 מצביעות על כך שכיום יותר אנשים בישראל אינם מאמינים בחומרת מצב התחממות כדור הארץ, בהשוואה לעשור הקודם.

יש סיבות רבות לכך שקשה לנו לתפוס את עוצמת הסכנה המרחפת מעלינו, ולכן קשה לנו גם להגיב לסכנה ולמצוא כלים להתמודד אתה. העניין הוא שכדי להתמודד עם משבר האקלים דרוש שינוי התנהגות הן ברמת הפרט והן ברמת החברה - והוא צריך לקרות עכשיו.

השבוע נערכו ברחבי העולם אירועים שונים לציון מודעות לנושא שינוי האקלים: מדענים צעדו בוושינגטון במחאה על קיצוץ תקציבים למחקר, מפגינים צעדו בערי בירה באירופה כדי לתבוע ממשלותיהם להיערך לשינוי האקלים, וישראלים רכבו על אופניים מחופשים לדגים כדי לעורר מודעות לעליית פני הים. לשם כך החלטנו לעשות סדר בבלגן ולענות על כמה מהשאלות היותר נפוצות בנוגע לשינוי האקלים העולמי.

אחת הסיבות הפסיכולוגיות שגורמות לנו להתקשות לתפוס את שינוי האקלים הגלובלי היא העובדה שכולנו מרגישים שינויים תכופים וקיצוניים במזג האוויר מדי יום ומדי עונה, ומתמודדים אתם היטב (קר לנו? נלבש סוודר. חם לנו? נוריד סוודר). שינוי האקלים, לעומת זאת, הוא תהליך ארוך הרבה יותר שמתרחש במקומות שונים במקביל, ולכן הוא הרבה פחות מוחשי.

המושג "מזג אוויר" מוגדר כתנאים המטאורולוגיים והאטמוספריים השוררים ברגע נתון במקום מסוים, ונמדדים במונחים משתנים הכוללים בין היתר טמפרטורה, משקעים, עננות, לחות ורוחות - כל אותם דברים שמופיעים בתחזית מזג האוויר. קשה מאוד לחזות מה יהיה מזג האוויר במקום מסוים לפרק זמן של יותר מכמה ימים, בשל מספר הגורמים העצום המשפיע על מזג האוויר.

"אקלים", לעומת זאת, מוגדר כממוצע של מזג האוויר במקום מסוים על פני פרקי זמן של עשרות שנים, ואף של עשרות אלפי שנים.

אם נסכם זאת בקצרה - בעוד האקלים, המתייחס למגמה מתמשכת של מזג האוויר במקום מסוים, נותר פחות או יותר קבוע, מזג האוויר באותו המקום משתנה מדי יום ואף משעה לשעה.

מה זה שינוי האקלים ומה ההבדל בינו לבין התחממות גלובלית?

המושג "שינוי האקלים" מבטא שינויים מהירים, של פחות מכמה עשרות שנים, במצב הממוצע של האקלים. על פי רוב חוקרי האקלים בעולם, שינויים אלה נובעים בעיקר מהשפעות הפעילות האנושית על הרכב האטמוספירה מאז החלה המהפכה התעשייתית, ובאופן מואץ יותר החל מן המחצית השנייה של המאה ה-20. אחד מאותם שינויי אקלים הוא ה"התחממות הגלובלית" של כדור הארץ.

ההתחממות גלובלית היא למעשה העלייה הנצפית בממוצע הטמפרטורה קרוב לפני שטח כדור הארץ ובאטמוספירה. התחממות זו מתרחשת בעיקרה כתוצאה מעלייה בפליטת גזי חממה על ידי פעילויות האדם.

מאז החלו הרישומים המודרניים של מידות החום על פני הקרקע בשנת 1880, עלתה הטמפרטורה הממוצעת של כדור הארץ בכמעט מעלת צלזיוס שלמה. זה אולי נשמע מעט, אבל למעשה מדובר בשינוי מאוד מהיר בטמפרטורה הממוצעת על פני כל כדור הארץ, שהתרחשה בפחות מ-150 שנה.

לצד ההתחממות הגלובלית, שינוי האקלים מתבטא גם בטמפרטורות קיצוניות של קור, ולכן התופעה הכוללת שאליה אנו מתייחסים היא "שינוי האקלים" ולא רק התחממות כדור הארץ.

כדי להבין את נושא שינוי האקלים טוב יותר, חישבו על המשחק " טטריס". במשך מיליוני שנים, כדור הארץ שיחק במעין גרסה של המשחק עם בלוקים של פחמן. הם נכנסים לאטמוספירה כגז פחמן דו-חמצני מהתפרצויות של הרי געש, מחומר צמחי שנרקב, ומנשימת יצורים חיים. הם עוזבים את האטמוספירה כשצמחים משתמשים בהם לצורך תהליך הפוטוסינתזה, הם נספגים על ידי האוקיינוסים, או נאגרים במעבה הקרקע. משחק הטטריס הזה נקרא מחזור הפחמן, וזה המנוע של החיים על פני כדור הארץ.

באופן טבעי פני כדור הארץ מתחממים מקרני האור הקצרות והאנרגטיות שמגיעות מהשמש. גזי החממה שנמצאים באטמוספירה, וביניהם הפחמן הדו-חמצני, לוכדים חלק מהקרינה ארוכת הגל (אינפרא אדומה) שפולט כדור הארץ לאחר שהתחמם מקרינת השמש, ומונעים ממנה לברוח אל מחוץ לאטמוספירה אל החלל - בדומה למתרחש בחממה. לכן, פחמן דו-חמצני נקרא גז חממה.

פחמן דו-חמצני אינו גז החממה היחיד, אך הוא אחד העיקריים שבהם. וכך, יחד עם גזי החממה האחרים, הוא יוצר שכבה של חום, שידוע כ"אפקט החממה". זוהי תופעה טבעית, שבהיעדרה הייתה הטמפרטורה הממוצעת של פני כדור הארץ נמוכה בכ-40 מעלות צלסיוס מן הערכים הנוכחיים, ולכן לגזי החממה יש תפקיד חיוני בוויסות הטמפרטורה ובקיום החיים על פני כדור הארץ. אולם ככל שריכוז גזי החממה באטמוספירה גבוה יותר, כך יותר חום נלכד, מה שגורם להתחממות מוגברת של כדור הארץ.

למרות שכמות הפחמן הדו-חמצני באטמוספירה השתנתה לאורך מיליוני שנים, במהלך כמה אלפי השנים האחרונות רמתו התייצבה, ואפשרה התפתחותו של אקלים נוח ויציב, שבו יכלה הציוויליזציה האנושית לשגשג. אך עם תחילתה של המהפכה התעשייתית, לפני כ-200 שנה בערך, התחלנו לכרות פחמן "עתיק" שהיה אגור באדמה. הדלקים המאובנים - פחם, נפט וגז טבעי - עשויים מאותם שאריות של צמחים וחיות שמתו עוד הרבה לפני שהאדם התהלך על פני הקרקע. האנרגיה שאגורה בהם מסוגלת לספק כוח למפעלי תעשייה, לתחנות ייצור חשמל, ולכלי רכב. אולם שריפת דלקים אלו גם "מזרימה" בלוקי פחמן חדשים למשחק הטטריס של כדור הארץ. במקביל, התחלנו לכרות יערות לטובת תעשיית העץ ופינוי קרקעות לטובת חקלאות, תעשייה ועיור, וכך הפחתנו את יכולת כדור הארץ להסיר את הבלוקים האלה מהאטמוספירה.

ממש כמו במשחק של טטריס, ככל שיותר בלוקים נערמים, קשה יותר להעלים אותם, ולחזור למצב מאוזן. העלייה בריכוז הפחמן הדו-חמצני באטמוספירה מאיצה את אפקט החממה על ידי לכידת חום רב יותר קרוב לפני השטח וגורמת לקרחונים יבשתיים ולכיפות הקרח בקטבים להימס. המסת הקרח היבשתי(קרחונים יבשתיים, ובעיקר גרינלנד ואנטרקטיקה) גורמת לעלייה במפלס פני הים, מה שמסכן אוכלוסיות המתגוררות באזורי החוף. בהתחשב בעובדה שרוב תושבי כדור הארץ חיים בקרבת חופים, מדובר בתופעה מדאיגה ביותר.

בנוסף, התחממות כדור הארץ גורמת לכך שמזג האוויר הופך להיות קיצוני יותר במשך הזמן, דבר הבא לידי ביטוי בעלייה בתדירותן של סופות, עלייה בתדירותם של גלי חום קיצוניים, וכן באירועי שיטפונות ובצורות. כל אלו הם רק חלק מהתוצאות של התחממות כדור הארץ ההולכת וגוברת. תוצאות שהשפעתן תורגש היטב גם במישורים הכלכליים, הביטחוניים והבריאותיים.

מהו "החור באוזון" ואיך הוא קשור לשינוי האקלים?

האוזון הוא גז הבולע קרינה אולטרה-סגולה (UV), שמקורה בשמש. חשיפה לקרינה זו מסוכנת מאוד, כיוון שהיא גורמת לשינויים בחומר התורשתי ((DNA המצוי ביצורים חיים. כך למעשה שכבת האוזון מגנה על החיים על פני כדור הארץ. באמצע שנות ה-80 אותרה הפחתה דרמטית בריכוז האוזון מעל אנטארקטיקה. תופעה זו, שהלכה והתגברה, זכתה לכינוי "החור באוזון".

לפי מחקרים, "החור באוזון" נוצר בעיקר על ידי פליטות של CFC (פריאונים). מדובר בתרכובות גז שמקורן במערכות בתעשייה ובתרסיסים (דאודורנטים, למשל), אשר במגע עם מולקולת האוזון נקשרות אליה ומפרקות אותה.

הידלדלות שכבת האוזון מאפשרת לכמות גדולה יותר של קרינה אולטרה-סגולה להגיע אל פני כדור הארץ, ואכן באותם אזורים שמעליהם שכבת האוזון הידלדלה ראו עלייה ניכרת באחוזי התחלואה בסרטן עור. אולם בנוסף לפגיעה הבריאותית, ל"חור באוזון" יש עוד השלכות, שכן חדירת קרני ה-UV לשכבות הנמוכות של האטמוספירה פוגעת באיזון בין שכבות האטמוספירה, מה ש"תורם" גם כן ליצירת שינויים אקלימיים.

כדי להפסיק את הפגיעה באוזון נחתם בשנת 1987 הסכם מונטריאול, האוסר שימוש בכימיקלים שאחראים לפגיעה באוזון. במעקב שבוצע על החור באוזון בעשרים השנים האחרונות נמצא שקצב הידלדלות האוזון פחת משמעותית, וזאת הודות לאותן תקנות המגבילות את השימוש בפריאונים בתעשייה ובתרסיסים.

כדי לתרגם את משחק הטטריס של כדור הארץ לשפה קצת יותר מדעית, אפשר לספור את הבלוקים של הפחמן הדו-חמצני באטמוספירה ביחידות שלppm ((parts per million. כלומר, כמה מולקולות של פחמן דו-חמצני יש במיליון מולקולות של אוויר. כפי שכבר ציינו, מחקרים מדעיים רבים הראו כי האדם הוא האחראי העיקרי לעליית רמות הפחמן הדו-חמצני באטמוספירה במאתיים השנה האחרונות, עקב שריפת דלקי מאובנים. כמו כן, כבר הסברנו את הקשר שבין עלייה ברמות הפחמן הדו-חמצני באטמוספירה לבין התעצמות "אפקט החממה" ושינוי האקלים הגלובלי. כמעט כל המדענים שעוסקים בחקר האקלים טוענים שאין ספק שרוב שינוי האקלים הנצפה מקורו בפעילות אנושית.

מכחישי שינוי האקלים, לעומת זאת, טוענים כי תרומת האדם לסך כל גזי החממה היא מזערית (כ-10 אחוז בלבד), אך הנתונים לגבי ריכוז הפחמן הדו-חמצני באטמוספירה לא משקרים: במשך מאות אלפי השנים האחרונות ריכוז הפחמן הדו חמצני עמד על כ-280ppm. אולם מאז תחילת המהפכה התעשייתית, לפני כ-200 שנה, ועד היום ריכוז זה עלה בכ-45 אחוז. נכון לעת כתיבת שורות אלו, ריכוז הפחמן הדו-חמצני באטמוספרה עומד עלppm 405.6. . העלייה ברמות הפחמן הדו-חמצני באטמוספירה בשתי המאות האחרונות קשורה קשר הדוק לפליטה של פחמן דו-חמצני מבעירה מלאכותית של דלקי מאובנים, ואין בכך שמץ של ספק.

שינוי האקלים הוא משחק שכולנו תקועים בו, אך בניגוד לטטריס, לנו לא תהיה הזדמנות להתחיל מחדש את המשחק ולנסות שוב. עם זאת, כפי שהאנושות היא זו שהביאה על עצמה את הסכנה הזאת, כך גם לאנושות יש את היכולת למזער ולצמצם את הנזקים.

הסכם פריז נחתם ב-12 בדצמבר 2015 במהלך ועידת האקלים של האו"ם. הסכם זה נועד לספק את הכלים הנדרשים להגבלת ההתחממות הגלובלית לפחות משתי מעלות צלזיוס בממוצע, בין היתר על ידי עידוד צמצום פליטת גזי חממה והגברת המימון והתמיכה בפרויקטים למזעור נזקי שינוי אקלים ברחבי העולם. כדי להבטיח את יישום ההסכם התחייבה כל מדינה לגבש סדרת יעדים וצעדים ברורים ליישום, כאשר מדי חמש שנים יתכנסו ממשלות העולם לדווח על מצב ההתקדמות.

טראמפ מתנגד בחריפות להסכם האקלים שנחתם בפריז, משום שלטענתו שינוי האקלים הוא בכלל קונספירציה סינית, שנועדה לפגוע בתעשייה ובכלכלה האמריקנית. שעות ספורות לאחר שנכנס לתפקיד כבר הצהיר כי הוא ידאג לביטולן של ההתחייבויות שעליהן חתמה ארה"ב במסגרת הסכם פריז. אם ארה"ב, שיחד עם סין אחראית לפליטת הכמויות הגדולות ביותר של גזי חממה, אכן תפרוש מהסכם פריז, לא רק שלא תהיה הפחתה בפליטת גזי החממה של ארה"ב, אלא שהיא אף תעלה, שכן טראמפ הינו תומך נלהב של תעשיית הפחם והנפט האמריקנית. כמו כן, בעת חתימת הסכם פריז, ארה"ב הייתה זו שהובילה את המאבק בשינוי האקלים הגלובלי, ויציאתה מההסכם עשויה לגרור את יציאתן של מדינות נוספות, ובכך לגרום לקריסה של ההסכם כולו.

מה ישראל עושה וצריכה לעשות כדי כנגד שינוי האקלים?

היעד הלאומי של ישראל להפחתת פליטות גזי חממה, כפי שהצהירה הממשלה בספטמבר 2015, הוא כי עד שנת 2030 יופחתו הפליטות לנפש ב-26 אחוז לעומת שנת 2005, כך שהפליטה לנפש תהייה 7.7 טון פחמן דו-חמצני, לעומת 10.4 בשנת 2005.

באפריל 2016 ממשלת ישראל אישרה תוכנית לאומית להפחתת גזי חממה אשר בין השאר קובעת צעדים ותקציבים משמעותיים לעידוד ייעול המשק, קידום אנרגיות מתחדשות והפחתת הזיהום מתחבורה.

יש לא מעט דרכים שבהן מדינת ישראל יכולה להפחית את פליטת גזי החממה: עצירה של תכניות להקמת פרויקטים מזהמים, העתקת סובסידיות שניתנות כיום לחברות המפיקות דלק מאובנים לחברות המייצרות אנרגיה מתחדשת, קידום ומימון טכנולוגיות ירוקות חדשות ומקיימות, עידוד צריכת מזון צמחי והפחתה בצריכת מזון מהחי, שייצורו פולט כמות גדולה של גזי חממה, ריכוז מאמצי הפיתוח לתחומי הערים הקיימות והימנעות מפיתוח שכונות פרבריות ויישובים חדשים, הקצאת המשאבים הנדרשים לפיתוח התחבורה הציבורית בישראל, ועוד.

לכל החלטה ופעולה שאנחנו עושים יש השפעה על הסביבה וגם על האקלים. להלן כמה המלצות פשוטות ויומיומיות שיכולות לסייע, ולו במעט: השתמשו כמה שיותר בתחבורה ציבורית או באופניים, דאגו לכך שהרכב שבבעלותכם מתוחזק כראוי, השתמשו במקורות אנרגיה מתחדשים (דודי שמש, סוללות נטענות וכו'), תלו את הכביסה לייבוש בשמש, השתמשו בנורות ובמכשירי חשמל חסכוניים, הימנעו מבזבוז מים, הפרידו ומחזרו אשפה, השתמשו בכלים רב-פעמיים וצמצמו בצריכת מוצרים מן החי. כאקט סימבולי יותר ניתן לצעוד ביום שישי הקרוב ב צעדת האקלים הישראלית. שינוי האקלים יביא עמו אתגרים כלכליים, סביבתיים ובריאותיים. ככל שיהיה בידינו יותר ידע והבנה, נהיה מוכנים טוב יותר להתמודד עמם.

בעקבות הכתבה ב"זווית" הסיפור פורסם גם ב- מאקו ב-25/04/2017

# data[].attributes.attachment_link.title
מה הסיפור של שינוי האקלים?

# data[].attributes.attachment_link.description
עלינה פישמן לרגל שבוע של אירועי אקלים בישראל ובעולם, עשינו סדר בבעיה העולמית שצריכה להטריד כל אחד ואחת מאתנו - שינוי האקלים העולמי "אם צריך היה להמציא בעיה שלאף אחד לא יהיה אכפת ממנה - היה זה שינוי האקלים הגלובלי". כך היטיב לנסח החוקר והסופר דן אריאלי את בעיית שינוי האקלים.

# data[].attributes.body
כאנשי חינוך אנו טועים לפעמים לחשוב שמה שאנו אומרים לילדים הוא הדבר שאיתו הם יוצאים מהמפגש, בפועל הילדים לומדים הרבה יותר אותנו מאשר הם לומדים מאיתנו.

3 תובנות תרבותיות -

●       חוסר פרופורציה בסיסי וקבוע בעובדה שנושאי בריאות מעסיקים אותנו רק כשמשהו לא בסדר. אנו קופצים לשנות ולטפל כשיש בעיה אך לא דואגים באופן שוטף לכך שההרגלים שלנו יתאמו את הדרוש לנו מבחינה בריאותית.
●       כתרבות אנחנו מאוד "ישנים". למרות שרובנו אנשים דעתניים אנחנו מעט מאוד פעמים מתרגמים זאת לעשייה וניסיונות לשינוי. בדרך כלל רק כשמשהו מאיים עלינו או על ילדינו אנחנו "קופצים".

●       אנחנו יודעים לספר לעצמנו סיפורים. אנחנו יודעים לספר לעצמנו מאיפה מגיעים הירקות שלנו, אבל האם זה נכון לגבי שאר המאכלים שאנחנו צורכים? האם אנו יודעים על החומרים שהם מכילם והתהליכים שהם עברו?

ולא רק לגבי מזון, אנחנו הרי לא יודעים באמת מה נדרש כדי לייצר עט. מה הם כל התהליכים שגרמו לכך שהוא קיים. מבחינתנו העט גדל בחנות.

קשה מאוד לשנות תרבות. היכולת שלנו לנתק את עצמנו מהמשבר הזה מתבטאת בשימוש מוגבר בציניות שהיא כלי מערכתי חזק למנוע השתנות ולדרוס כל ניצנים של שינוי. אנשים לא אוהבים ש"מפחידים אותם", הניתוק האישי מהבעיה גורם לאנשים לנסות להשפיע על האופן שבו הם רוצים שיפנו אליהם.

בעיות סביבתיות שלא מגיעות אלינו לא ממש נוגעות לנו. יש לנו את קווי הנוחות והאחריות ("כמה אני מוכן לעשות לטובת משהו גדול ממני, וכמה אני מוכן להיות אחראי עליו"). אנחנו מוכנים להקריב למען הכאן והעכשיו בלי לחשוב על העתיד, וצרכנות היא הדוגמה הטובה ביותר לכך.

אושר  - איננו ערך בסילבוס של משרד החינוך. אוכל, מערכות יחסים, טבע, קסם, תחביבים, כולם דברים שגורמים לנו אושר ודורשים מאיתנו השקעה ומאמץ. לתרבות הצריכה יש טריק אחר - הקניות הן מפתח לאושר אך האושר שהן מסבות הוא בדרך כלל קצר מאוד ומהר מאוד אנחנו מרגישים שאנחנו צריכים עוד.

הבית שלי הוא הבית שלי.
מה לגבי שאר המרחב? מה לגבי ה"דברים" שהם לא שלי?
אם רק מה ששיך לי אני תופס אותו כחלק ממני אז זה אומר שחלק מהמרחבים של חיי הוא לא שלי.
אנחנו צריכים לנכס מחדש את נחלת הכלל.
אני צריך להכריז שהרחוב הזה הוא שלי.
אם הרחוב הזה הוא שלי אז מעניין אותי מה קורה ברחוב, איך הרחוב נראה, מה שלום האיש הזקן שגר לידי.
אני מגדיל את האחריות שלי. את מרחב האכפתיות שלי

יש לנו את היכולת לעשות את השינוי על ידי ההחלטות הכי יומיומיות שלנו. יש לנו קושי לדחוק את קווי הנוחות שלנו. הנוחות היא הערך שבשבילו אנחנו מוכנים לעשות כמעט הכל.

הגדרת הקיימות על פי רוהאן: התעוזה לדחוק את מרחב האיכפתיות.
(שיהיה לי אכפת גם מדברים שהם לא שלי. אכפת לי גם מדברים שאני לא רואה את ההשלכות שלהם).

דחיקת קווי הנוחות שלנו לא עובדת לפי תפריט, לפי מה נכון או לא. יש מה שאנו מסוגלים לעשות כדי לשנות כל הזמן את מיקום קווי הנוחות שלנו ולדחוק אותם עוד קצת הרחק מעצמנו.

חינוך יודע לעשות שני דברים:
●       חינוך משמר תרבות

●       חינוך משנה תרבות.

כגננות היכולת לדחוק את קווי הנוחות שלנו תתבטא גם ביכולת לבחור אם לשמר את התרבות או לשנות אותה. בפעם הראשונה שתבחרו לא לקנות או להשתמש במשהו כי המחיר הסביבתי שלו לא שווה לכם את זה - תתרחש מהפכה! תזיזו קצת את קווי הנוחות שלכם לטובת העולם.

גננות על בסיס קבוע מתגמלות בגן ערכים : האם אנו מתגמלים הצלחה או מאמץ? יחידנות או ביחד? ייחודיות או התאמה לכלל?

התרבות מחנכת אותנו שאנחנו קטנים מדי, שיש איזה רף לכמה שאדם אחד יכול להשפיע, למרות שלגננות יש בידיים כח מדהים.

אתם מוזמנים בזאת להפסיק לחשוב על עצמכם כגננות ולהתחיל לראות בעצמכם משני עולם!! לא לסגור את הדלת מאחוריכם ולהמשיך לשמר את התרבות היוצרת את המשבר הסביבתי, אלא לשים לב ולדחוק שוב ושוב את קווי הנוחות ובכך להשפיע גם על אחרים לעשות כך.

# data[].attributes.body
רשימה ביבליוגרפיה מומלצת

ספרים

איזנשטיין י. 1988. על פרפרים וצמחים בארץ-ישראל. הוצאת משרד הביטחון.

אילן ש. 1997. הגן הפורה - גישה אקולוגית לגן ולנוף. הוצאת משפחת אילן.

אלון ע. 1989. החי והצומח של ארץ ישראל. הוצאת החברה להגנת הטבע ומשרד הביטחון.

אמתי פ. וזילברמן י. 2006. מדריך החרקים בישראל. הוצאת מודן.

אפשטין ז. ושורץ מ. 1996. עקבות בעלי חיים. הוצאת משרד החינוך.

בלום ה. 1996. אני, את ואתה ידידים לסביבה. הוצאת תל ומשרד החינוך האגף לחינוך קדם יסודי.

זילברמן י. 2004. מדריך הציפורים בישראל לילדים ולנוער. הוצאת מודן.

חבקין ד. 1997. על תבלינים וצמחי מרפא. הוצאת משרד הביטחון.

חורין אברמסקי  ח. וגלעד ג. 2010. פעילויות בנושא קיימות לגן הילדים ולכיתות א - ב. הוצאת משרד החינוך מט"ח, המשרד להגנת הסביבה

קריספיל נ. 1987. ילקוט הצמחים. הוצאת יערה-ירושלים.

קשטן י. ורוטרי נ. 2006. טיולים קטנים. הוצאת רמות, תל אביב.

שניידר ט. 2004. גן עדן בפתח הבית. הוצאת יער.

שניידר ט. 2009. יש תורה בסביבה. הוצאת יער

שניידר ט. 2010. חוג טבע לילדים. הוצאת יער

מאמרים

אטינגר ל, מה בין חינוך סביבתי לחינוך לקיימות, אתר של מרכז השל.

אטינגר ל, אוריינות אקולוגית על רגל אחת, אתר של מרכז השל.

אנדרס ב., (2009), טיפוח הקשר של ילדים לעולם הטבע, עלון "דע גן" מס 3, אוניברסיטת בר-אילן

ברגר ר., דובים ויער.- "מקום בטוח" גן הילדים כמרחב המפתח חוסן באמצעות טבע, משחק ויצירה. הד הגן תשס"ח ד'.

ברוקס א., (2008), קווים מנחים לחינוך סביבתי, אתר של משרד החינוך.

השל י., על פליאה, טבע ופליאה חלק א', מרכז השל.

קרסון ר., תחושות פליאה, חוברת טבע ופליאה, מרכז השל.

שדמי-וורטמן, ש., חינוך בונה קהילה - קהילה בונה חינוך.

אתרי אינטרנט

אתר החרקים ופרוקי רגליים בישראל          http://israel-nature-site.com

גאמנון - מאגר עצום של צמחי מרפא                     http://gamnon.net

הרשת הירוקה      www.greennet.org.il

המשרד להגנת הסביבה  www.sviva.gov.il

משרד החינוך - האגף לחינוך קדם יסודי - חינוך סביבתי

http://cms.education.gov.il/EducationCMS/Units/PreSchool/KishureyHaim/ChinuchSvivati/MitpalimPliaTeva.htm

המרכז לטיפוח ציפורי הבר בחצר ובגינה    http://www.yardbirds.org.il

מרכז השל לחשיבה ומנהיגות סביבתית    http://www.heschel.org.il

רצמח השדה - מגדיר צמחי ארץ ישראל     http://www.wildflowers.co.il/hebrew

קחו את הקיימות בידיים  http://www.bayadaim.org.il/

קיימות ואיכות סביבה - מאגר מת"ל במכללת קיי באר שבע http://kaye7.school.org.il/seviva.htm

קיימות כי הכל קשור - פעילויות בנושא קיימות לגני הילדים ולכיתות א' - ב'

http://www.sviva.gov.il/InfoServices/ReservoirInfo/ResearchAndPublications/Pages/Publications/P0501-P0600/P0541.aspx

רמת הנדיב                    http://www.ramathanadiv-edu.org.il/guidance.asp