# data[].attributes.headline
רות המואבייה

# data[].attributes.subject
רות המואבייה

# data[].attributes.body
הטורה המנוקדת של רות

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
א וַיְהִי, בִּימֵי שְׁפֹט הַשֹּׁפְטִים, וַיְהִי רָעָב, בָּאָרֶץ; וַיֵּלֶךְ אִישׁ מִבֵּית לֶחֶם יְהוּדָה, לָגוּר בִּשְׂדֵי מוֹאָב--הוּא וְאִשְׁתּוֹ, וּשְׁנֵי בָנָיו. ב וְשֵׁם הָאִישׁ אֱלִימֶלֶךְ וְשֵׁם אִשְׁתּוֹ נָעֳמִי וְשֵׁם שְׁנֵי-בָנָיו מַחְלוֹן וְכִלְיוֹן, אֶפְרָתִים--מִבֵּית לֶחֶם, יְהוּדָה; וַיָּבֹאוּ שְׂדֵי-מוֹאָב, וַיִּהְיוּ-שָׁם. ג וַיָּמָת אֱלִימֶלֶךְ, אִישׁ נָעֳמִי; וַתִּשָּׁאֵר הִיא, וּשְׁנֵי בָנֶיהָ. ד וַיִּשְׂאוּ לָהֶם, נָשִׁים מֹאֲבִיּוֹת--שֵׁם הָאַחַת עָרְפָּה, וְשֵׁם הַשֵּׁנִית רוּת; וַיֵּשְׁבוּ שָׁם, כְּעֶשֶׂר שָׁנִים. ה וַיָּמֻתוּ גַם-שְׁנֵיהֶם, מַחְלוֹן וְכִלְיוֹן; וַתִּשָּׁאֵר, הָאִשָּׁה, מִשְּׁנֵי יְלָדֶיהָ, וּמֵאִישָׁהּ. ו וַתָּקָם הִיא וְכַלֹּתֶיהָ, וַתָּשָׁב מִשְּׂדֵי מוֹאָב: כִּי שָׁמְעָה, בִּשְׂדֵה מוֹאָב--כִּי-פָקַד יְהוָה אֶת-עַמּוֹ, לָתֵת לָהֶם לָחֶם. ז וַתֵּצֵא, מִן-הַמָּקוֹם אֲשֶׁר הָיְתָה-שָּׁמָּה, וּשְׁתֵּי כַלּוֹתֶיהָ, עִמָּהּ; וַתֵּלַכְנָה בַדֶּרֶךְ, לָשׁוּב אֶל-אֶרֶץ יְהוּדָה. ח וַתֹּאמֶר נָעֳמִי, לִשְׁתֵּי כַלֹּתֶיהָ, לֵכְנָה שֹּׁבְנָה, אִשָּׁה לְבֵית אִמָּהּ; יעשה (יַעַשׂ) יְהוָה עִמָּכֶם חֶסֶד, כַּאֲשֶׁר עֲשִׂיתֶם עִם-הַמֵּתִים וְעִמָּדִי. ט יִתֵּן יְהוָה, לָכֶם, וּמְצֶאןָ מְנוּחָה, אִשָּׁה בֵּית אִישָׁהּ; וַתִּשַּׁק לָהֶן, וַתִּשֶּׂאנָה קוֹלָן וַתִּבְכֶּינָה. י וַתֹּאמַרְנָה-לָּהּ: כִּי-אִתָּךְ נָשׁוּב, לְעַמֵּךְ. יא וַתֹּאמֶר נָעֳמִי שֹׁבְנָה בְנֹתַי, לָמָּה תֵלַכְנָה עִמִּי: הַעוֹד-לִי בָנִים בְּמֵעַי, וְהָיוּ לָכֶם לַאֲנָשִׁים. יב שֹׁבְנָה בְנֹתַי לֵכְןָ, כִּי זָקַנְתִּי מִהְיוֹת לְאִישׁ: כִּי אָמַרְתִּי, יֶשׁ-לִי תִקְוָה--גַּם הָיִיתִי הַלַּיְלָה לְאִישׁ, וְגַם יָלַדְתִּי בָנִים. יג הֲלָהֵן תְּשַׂבֵּרְנָה, עַד אֲשֶׁר יִגְדָּלוּ, הֲלָהֵן תֵּעָגֵנָה, לְבִלְתִּי הֱיוֹת לְאִישׁ; אַל בְּנֹתַי, כִּי-מַר-לִי מְאֹד מִכֶּם--כִּי-יָצְאָה בִי, יַד-יְהוָה. יד וַתִּשֶּׂנָה קוֹלָן, וַתִּבְכֶּינָה עוֹד; וַתִּשַּׁק עָרְפָּה לַחֲמוֹתָהּ, וְרוּת דָּבְקָה בָּהּ. טו וַתֹּאמֶר, הִנֵּה שָׁבָה יְבִמְתֵּךְ, אֶל-עַמָּהּ, וְאֶל-אֱלֹהֶיהָ; שׁוּבִי, אַחֲרֵי יְבִמְתֵּךְ. טז וַתֹּאמֶר רוּת אַל-תִּפְגְּעִי-בִי, לְעָזְבֵךְ לָשׁוּב מֵאַחֲרָיִךְ: כִּי אֶל-אֲשֶׁר תֵּלְכִי אֵלֵךְ, וּבַאֲשֶׁר תָּלִינִי אָלִין--עַמֵּךְ עַמִּי, וֵאלֹהַיִךְ אֱלֹהָי. יז בַּאֲשֶׁר תָּמוּתִי אָמוּת, וְשָׁם אֶקָּבֵר; כֹּה יַעֲשֶׂה יְהוָה לִי, וְכֹה יוֹסִיף--כִּי הַמָּוֶת, יַפְרִיד בֵּינִי וּבֵינֵךְ. יח וַתֵּרֶא, כִּי-מִתְאַמֶּצֶת הִיא לָלֶכֶת אִתָּהּ; וַתֶּחְדַּל, לְדַבֵּר אֵלֶיהָ. יט וַתֵּלַכְנָה שְׁתֵּיהֶם, עַד-בּוֹאָנָה בֵּית לָחֶם; וַיְהִי, כְּבוֹאָנָה בֵּית לֶחֶם, וַתֵּהֹם כָּל-הָעִיר עֲלֵיהֶן, וַתֹּאמַרְנָה הֲזֹאת נָעֳמִי. כ וַתֹּאמֶר אֲלֵיהֶן, אַל-תִּקְרֶאנָה לִי נָעֳמִי: קְרֶאןָ לִי מָרָא, כִּי-הֵמַר שַׁדַּי לִי מְאֹד. כא אֲנִי מְלֵאָה הָלַכְתִּי, וְרֵיקָם הֱשִׁיבַנִי יְהוָה; לָמָּה תִקְרֶאנָה לִי, נָעֳמִי, וַיהוָה עָנָה בִי, וְשַׁדַּי הֵרַע לִי. כב וַתָּשָׁב נָעֳמִי, וְרוּת הַמּוֹאֲבִיָּה כַלָּתָהּ עִמָּהּ, הַשָּׁבָה, מִשְּׂדֵי מוֹאָב; וְהֵמָּה, בָּאוּ בֵּית לֶחֶם, בִּתְחִלַּת, קְצִיר שְׂעֹרִים.

יש לך שאלה או הערה?

# data[].attributes.body
סיפורה של רות

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
רוּת המואבייה היא הסבתא רבתא של דוד המלך והגיורת החשובה בתנ"ך.

סיפורה המיוחד של רות מתחיל בהיותה כלתה של נעמי. רות הצעירה התאלמנה מבנה של נעמי וכששמעה שנעמי החליטה לחזור למולדתה בבית לחם שביהודה, התעקשה רות לבוא איתה. היא אמרה לנעמי "אֶל אֲשֶׁר תֵּלְכִי אֵלֵךְ... עַמֵּךְ עַמִּי וֵאלֹהַיִךְ אֱלֹהָי".

וכך הגיעה רות ליהודה, חסרת כול. היא יצאה ללקט שיבולים בשדה ושם פגשה את בעל השדה בועז. הוא היה קרוב משפחה של נעמי ונשא אותה לאישה. היא שדבקה בעם ישראל וערכיו, הפכה עתה להיות חלק ממנו. ברבות השנים, זכתה רות להיות הסבתא-רבתא של מי שיהיה מלך ישראל - המלך דוד.

צניעותה ונאמנותה של רות הן ההוכחה שגם מי שלא נולד יהודי, יכול להימנות על עם ישראל, אם רק ירצה וידבק בו ובאמונתו. רות המואבייה זכתה שתיקרא מגילת רות על שמה. רק אישה אחת נוספת זכתה לכך בתנ"ך - אסתר.
הנה סיפורה של רות המואביה באנגלית:

מי היו המואבים:

הנה מצגת וידאו עם שיר על רות:

סרט קולנוע מלא על סיפורה של רות המואבייה:

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
סיפורי התנ"ך לילדים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
טיפים לילדים

# data[].attributes.attachment_link.title
מהו סיפורה של רות המואביה?

# data[].attributes.attachment_link.description
מהו הסיפור של רות המואביה? רוּת המואבייה היא הסבתא רבתא של דוד המלך והגיורת החשובה בתנ ך. סיפורה המיוחד של רות מתחיל בהיותה כלתה של נעמי. רות הצעירה התאלמנה מבנה של נעמי וכששמעה שנעמי החליטה לחזור למולדתה בבית לחם שביהודה, התעקשה רות לבוא איתה. היא אמרה לנעמי אֶל אֲשֶׁר תֵּלְכִי אֵלֵךְ...

# data[].attributes.headline
רות המואבייה

# data[].attributes.subject
רות המואבייה

# data[].attributes.headline
תצביעו רות כי אני לא עוזבת בזמנים קשים

# data[].attributes.subject
תצביעו רות כי אני לא עוזבת בזמנים קשים

# data[].attributes.headline
תצביעו רות כי מי תעזור למובטלים אם לא רות , שבעצמה היתה מובטלת ומכירה את ההרגשה 

# data[].attributes.subject
תצביעו רות כי מי תעזור למובטלים אם לא רות , שבעצמה היתה מובטלת ומכירה את ההרגשה 

# data[].attributes.headline
תצביעו רות כי מי יכול להנהיג אם לא היא .רק אני באתי מהעם ואת העם יכולה להציל 

# data[].attributes.subject
תצביעו רות כי מי יכול להנהיג אם לא היא .רק אני באתי מהעם ואת העם יכולה להציל 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ערך זה עוסק ברות המואבייה. אם התכוונתם לספר מהתנ"ך, ראו מגילת רות. לפירושים אחרים, ראו רות (פירושונים).

רות

לידה

1230 לפנה״ס?
מואב

פטירה

המאה ה־12 לפנה״ס כנראה
כנען

מקום קבורה | קבר ישי ורות
בן זוג | מחלון, בועז
צאצאים | עובד
מספר צאצאים | 1
תקופה | שופטים
בתנ"ך | מגילת רות פרקים א-ד

וַתֹּאמֶר רוּת הַמּוֹאֲבִיָּה אֶל-נָעֳמִי, אֵלְכָה-נָּא הַשָּׂדֶה וַאֲלַקֳּטָה בַשִּׁבֳּלִים--אַחַר, אֲשֶׁר אֶמְצָא-חֵן בְּעֵינָיו; וַתֹּאמֶר לָהּ, לְכִי בִתִּי.

ציור מעשה ידי פרנצ'סקו אייץ מוצג במוזיאון יוחנן פאולוס השני בוורשה. הציור משנת 1853

רות מפצירה בנעמי להישאר עמה. ציור מעשה ידי יאן ויקטורס, משנת 1653. שמן על בד .

רוּת המואבייה (בפשיטתא: רעות) היא דמות מקראית, הגיבורה העיקרית של מגילת רות, והסבתא רבתא של דוד המלך.

מגילת רות[עריכת קוד מקור | עריכה]

ערך מורחב – מגילת רות

מגילת רות מספרת את סיפורה של משפחת אלימלך המיוחסת משבט יהודה, שעקב הבצורת והרעב עוזבת את מולדתה והולכת לשדה מואב, אחד מאויבי ישראל באותה תקופה. לאחר זמן מת אבי המשפחה, אלימלך. בניה של אותה משפחה, מחלון וכיליון, מתחתנים עם שתי מואביות, רות וערפה[1], שעל פי חז"ל היו בנותיו או נכדותיו של עגלון מלך מואב[2]. לאחר כעשר שנים מתים גם שני הבנים, ונותרות רק נעמי, אם המשפחה, ושתי כלותיה. לאחר שלא נותר לה דבר, ולאחר שהיא שומעת כי הבצורת בארץ ישראל פסקה, מחליטה נעמי לחזור למולדתה אבלה, חפויה וענייה, ומפצירה בכלותיה להניח לה, כי אין לה דבר לתת להן. סביר להניח[דרוש מקור][מפני ש...] כי היא מתביישת בהן וחוששת לחזור אל מכריה ביחד עם נשים נוכריות, ולכן בשלב החזרה היא מבקשת להיפרד מהן. לעומת עורפה שנשמעת לה וחוזרת למשפחתה, רות מתעקשת ודבקה בחמותה, ואומרת "עמך עמי ואלוהיך אלוהי", ומצהירה שרק המוות יפריד ביניהן (רות, א', י"ז). מדרש רות רבה מוסר כי נעמי ניסתה להניא את רות מלהתגייר בהסבר: "בתי, אין דרכן של בנות ישראל לילך לבתי תיאטראות ולבתי קרקסיאות"[3]. למרות זאת מחליטה רות ללכת בעקבות נעמי.

לאחר שהן חוזרות לבית לחם, הולכת רות ביוזמתה ובברכתה של חמותה לשדות, ללקט שיבולים אחר הקוצרים כפי שנהגו עניי ישראל באותם ימים (מתנות עניים). ביום הליכתה אל השדה מושכת רות את תשומת לבו של בעל השדה, בעז. בעז מברר אצל הנערים הקוצרים אודותיה, ומתוודע לעובדה שהיא קרובתו, כלת דודו אלימלך, ולפיכך מבקש ממנה שלא תלך לשדה אחר, אלא תלקט רק בשדהו, ומן הנערים הקוצרים מבקש הוא להעניק לה יחס מיוחד ולא להטריד אותה, ולאפשר לה לסעוד עמם ולחלוק איתה את מימם. הוא אף מזמין אותה להצטרף לארוחתם בשדה, ומפגין כלפיה יחס חם. לאחר תקופה, יועצת נעמי לרות ללכת בלילה אל הגורן שם שוהה בעז בעת זמן זריית השעורים, ולשכב למרגלותיו במטרה לגרום לבעז לשאת אותה לאישה (רות, ג', ד'). נראה כי נעמי מבקשת ממנה להשתמש לצורך כך ב"נשק" הפיתוי. אין זו מצוות ייבום במובן הפשוט של המילה, כיון שמצוות ייבום נוהגת אך ורק בנשיאת אשת האח המת שלא השאיר יורשים, אך זה קשור למנהג הייבום - נישואים בין אשת המת לקרוב משפחתה.

רות נשמעת לה, מתרחצת, מתבשמת ולובשת את שמלותיה, ויורדת בלילה אל הגורן ושוכבת למרגלות בעז. כשבעז מתעורר מבקשת ממנו רות לישאה "וּפָרַשְׂתָּ כְנָפֶךָ עַל-אֲמָתְךָ, כִּי גֹאֵל אָתָּה". בעז נעתר, אולם מעלה בעיה חוקתית: יש מישהו קרוב יותר ממנו ולפיכך שמורה לו זכות ראשונים אם יחפוץ להתחתן עם רות. אולם הוא מבטיח כי אם לא יחפוץ הקרוב השני לישאה, ישאה הוא. למחרת בטרם עולה השחר הוא משלחה חזרה לביתה. למחרת המפגש הוא עולה לשער העיר ופוגש שם את הקרוב השני המכונה "פלוני אלמוני", וששמו האמיתי כנראה נמחק על ידי כותב המגילה כביקורת על מעשיו. לאחר שהקרוב השני אינו רוצה לממש את זכותו, בשל החשש להשחית את נחלתו ואת זרעו בנישואים אלו (רות, ד', ו'), (בשל האיסור על קבלת גרים ממואב), מתחתנים בעז ורות. מזיווג זה נולדה מלכות דוד, כפי שמספרת המגילה:

וְאֵלֶּה תּוֹלְדוֹת פָּרֶץ, פֶּרֶץ הוֹלִיד אֶת-חֶצְרוֹן. וְחֶצְרוֹן הוֹלִיד אֶת-רָם, וְרָם הוֹלִיד אֶת-עַמִּינָדָב. וְעַמִּינָדָב הוֹלִיד אֶת-נַחְשׁוֹן, וְנַחְשׁוֹן הוֹלִיד אֶת-שַׂלְמָה. וְשַׂלְמוֹן הוֹלִיד אֶת-בֹּעַז, וּבֹעַז הוֹלִיד אֶת-עוֹבֵד. וְעֹבֵד הוֹלִיד אֶת-יִשָׁי, וְיִשַׁי הוֹלִיד אֶת-דָּוִד.

תכונותיה של רות[עריכת קוד מקור | עריכה]

ממגילת רות ניתן ללמוד על תכונות ייחודיות של רות, כגון:

חריצות - כאשר רות מגיעה אל בית לחם, היא מיד יוצאת ללקט שיבולים, בלי לחכות שנעמי תאמר לה. והיא מלקטת כל היום, ללא מנוחה כמעט (מגילת רות, פרק ב', פסוק ז'). ובסוף היום רות חוזרת אל נעמי עם כמות גדולה של שעורים, אשר מספיקה להן למספר ימים.

צניעות - לאחר שבעז מביע כלפיה הערכה על שהיא עוזרת לנעמי, רות עונה בצניעות רבה ומתעלמת מן הדברים הטובים שבעז אמר עליה. רות קוראת לו "אדוני", ומציגה את עצמה כשפחה שלו. בכך היא מדגישה שהוא האדון והיא מקבלת את מקומה כאישה ענייה הזקוקה לעזרתו.

יכולת הכרת תודה - לאחר שבעז מראה כלפיה יחס מיוחד, רות יורדת על ברכיה ומשתחווה לו, ושואלת בהפתעה מדוע היא זכתה לקבל יחס כל כך מיוחד, היא הרי אישה זרה, לא מישראל והוא לא מכיר אותה[4].

אילן היוחסין[עריכת קוד מקור | עריכה]

אילן היוחסין (על פי מגילת רות, ספר שמואל, ודברי הימים) מראה את מרכזיותה של רות, ששדרת המנהיגות בממלכת יהודה משתלשלת ממנה.

| | | | בעז | | | | רות המואביה | | מחלון |
| | | |
| | | | | | | | | | | | | |

| | | | | | | עובד | | | | עדאל |

| | | | | | | | | | | | | | | | | |

| | | | | | | ישי | | | | נצבת |
| | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | דוד המלך | | אליאב | | צרויה | | | אביגיל

| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |

שלמה המלך
דוד ציווה עליו
להרוג את יואב

אבשלום
נהרג בידי יואב

יואב
שר צבא דוד

עשהאל
נהרג בידי אבנר

עמשא
נהרג בידי יואב

| | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

אבישי
מגיבורי דוד

שלט רחוב על שם רות המקראית בירושלים

ראו גם[עריכת קוד מקור | עריכה]

עיינו גם בפורטל:
| פורטל תנ"ך

עץ משפחה של דמויות מקראיות - מתרח ועד שלמה

קבר רות וישי

לקריאה נוספת[עריכת קוד מקור | עריכה]

עדין שטיינזלץ, ‏נשים במקרא, סדרת אוניברסיטה משודרת, בהוצאת משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1983, פרק ח' - "רות - ניצוץ שמצא את דרכו"

יוכי ברנדס, הפרק "רות", שבע אימהות הוצאת זמורה ביתן, 2010, עמ' 213–265

זקוביץ, יאיר, מקרא לישראל – רות. תל אביב: עם עובד, 1990.

ברנר, עתליה, אהבת רות- "אשר היא טובה לך משבעה בנים". תל אביב: אפיק, 1988

מתיה קם, מחויבות חברתית דרך סיפור רות המואביה : בטקסטים יהודים ובאמנות, תחקיר : רון מרגולין, ייעוץ מדעי אביגדור שנאן, הוצאת מט"ח : המרכז לטכנולוגיה חינוכית, תל אביב, מרגולין רון פנחס, תשנ"ח, 1998.

אילנה פרדס, הבריאה לפי חוה. ישראל: הקיבוץ המאוחד, 2006. עמ' 79–92.

ליאורה רביד, התנ"ך היה באמת. תל אביב: ידיעות ספרים, 2009. עמ' 185–208.

קישורים חיצוניים[עריכת קוד מקור | עריכה]

מיזמי קרן ויקימדיה

ערך מילוני בוויקימילון: רוּת

טקסט בוויקיטקסט: קטגוריה:רות המואביה

תמונות ומדיה בוויקישיתוף: רות

רות, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

מגילת רות, באתר מקראות גדולות הכתר

מגילת רות, באתר "תורת אמת"

מגילת רות, באתר ויקיטקסט

מגילת רות, באתר מכון ממרא

שלמה בכר, הנאמנות כמפתח להבנת מגילת רות, בתוך: ד״ר לאה מזור, על מקרא הוראה וחינוך

אורי קציר, "עסקה על הגורן", בבלוג אפלטון

רחל עופר, ‏רות - קולות וצלילים, קולך 21, באתר קולך

מגילת רות, אתר סנונית

יעל שמש, קריאה במגילת רות מן הזווית הפמיניסטית, באתר אוניברסיטת בר-אילן

רשימת מאמרים על רות המואבייה באתר רמב"י

יהודה איזנברג, נאמנות ואהבה במגילת רות, אתר דעת

מאיר בר-אילן, הקול הנשי מקרוב ומרחוק, ש' יונה (עורך), אור למאיר: מחקרים במקרא, בלשונות השמיות, בספרות חז"ל ובתרבויות עתיקות, מוגשים למאיר גרובר במלאת לו שישים וחמש שנה, באר שבע תש"ע, עמ' 33–86.

אושי דרמן, רות המואביה: הנכריה שלימדה אותנו פרק באנושיות, בבלוג בית התפוצות, מאי 2018

הערות שוליים[עריכת קוד מקור | עריכה]

1. ^ המדרש דורש את שמותן של הבנות: ערפה שהפכה עורף לחמותה, ורות שראתה בדברי חמותה. (רות רבה פרשה ב' פסקה ט'). במגילה מסופר כי מחלון נישא לרות, ואילו כליון לערפה. רבי יוחנן דורש אפוא את שמם: "מחלון" - מלשון מחילה, שנישא לרות שהייתה מרתתת מן העבירות. (ילק"ש רות פרק א' רמ"ז ת"ר)

2. ^ בתלמוד בבלי, מסכת הוריות, דף י', עמוד ב' נאמר: "אמר רבי יוסי ברבי חנינא: רות בת בנו של עגלון, בן בנו של בלק מלך מואב". לעומת זאת, בתלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף ק"ה, עמוד ב' הגירסא: "אמר רבי יוסי בר הונא: רות בתו של עגלון בן בנו של בלק מלך מואב הייתה". בעלי התוספות מסיקים, על פי פער השנים בין הדמויות, שככל הנראה אין הכוונה לבת או נכדה של ממש אלא לצאצאית רחוקה יותר. (תוספות, מסכת יבמות, דף מ"ח, עמוד ב', ד"ה אשר)

3. ^ רות רבה ב' כ"ב.

4. ^ http://bagrutolim.cet.ac.il/Activities/mikra/Unit7/Chapter2/page4.aspx בגרות עולים - מאמר הכנה לבגרות בתנ"ך

תקופת השופטים
שופטי ישראל | עתניאל בן קנז • אהוד בן גרא • שמגר בן ענת • דבורה הנביאה • גדעון בן יואש • תולע בן פואה • יאיר הגלעדי • יפתח הגלעדי • אבצן מבית לחם • אילון הזבולוני • עבדון בן הלל • שמשון • עלי הכהן • שמואל הנביא • יואל ואביה בני שמואל |
דמויות בולטות נוספות | בני קיני • ברק בן אבינעם • יעל אשת חבר הקיני • אבימלך בן גדעון • יותם בן גדעון • פינחס בן אלעזר הכהן • אלקנה • חנה • פנינה • חפני ופינחס • אשת פינחס • מנוח • אשת מנוח • בת יפתח • משפחת אביעזר • יהונתן בן גרשום
דמויות במגילת רות | אלימלך • בעז • נעמי • רות • ערפה • מחלון וכליון
דמויות נוכריות בולטות | עגלון מלך מואב • יבין מלך חצור • סיסרא • דלילה • אם סיסרא • כושן רשעתים • זבח וצלמונע
אירועים | מלחמת סיסרא • שירת דבורה • פסל מיכה • פילגש בגבעה • מגילת רות
מקומות | גלגל • משכן שילה • נחלות שבטי ישראל • המצפה • מעברות הירדן • חרושת הגויים • קריית יערים • אלון מעוננים • אלון מוצב • תומר דבורה • בית אל • מרוז
עמים | שבעת העממים • כנען • פריזי • יבוסי • אמורי • חיווים • חתים • גרגשי • ארמים • מואב • עמון • עמלק • פלשתים • מדין • בני קדם

דוד המלך

משפחתו

אבותיו | יהודה • תמר • פרץ • עמינדב • נחשון בן עמינדב • רות • בעז • עובד • ישי • נצבת בת עדאל
אחיו ואחיותיו | אליאב • שמעה • צרויה • אביגיל
בניו ובנותיו | אמנון • תמר • אבשלום • אדוניה • כלאב • שפטיה • שלמה
אחייניו | יואב • אבישי • עשהאל • עמשא בן יתר • יונדב בן שמעה
נשותיו | אביגיל • אביטל • אחינועם היזרעאלית • בת שבע • חגית • מיכל • מעכה בת תלמי • עגלה

תקנות ויצירות המיוחסות לו | מאה ברכות • צוואת דוד • קינת דוד • קינת דוד על אבנר • דברי דוד האחרונים • שירת דוד • חלק ממזמורי תהילים
מאורעות בחייו שתוארו במקרא | משיחת דוד למלך • דוד וגוליית • סיפור נבל הכרמלי • דוד ובת שבע • מרד שבע בן בכרי • האישה החכמה מתקוע • מעשה אמנון ותמר • רצח אמנון • דוד ויהונתן • סיפור רצפה בת איה
אגדות עליו | דוד והצרעה והעכביש
שונות | מרב בת שאול • פלטיאל בן ליש • בית דוד • אבישג השונמית • ברזילי הגלעדי • גיבורי דוד • כתובת תל דן • קבר דוד • משיח • המלך דוד (סרט) • מגן דוד

הנצחה

באומנות | דוד (מיכלאנג'לו) • דוד (דונטלו) • דוד (ברניני) • דוד (ורוקיו)
הנצחות | עיר דוד • מגדל דוד • מלון המלך דוד • מלון מצודת דוד • רחוב המלך דוד • שדרות דוד המלך

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
תורמים למיזמי ויקימדיה

# data[].attributes.attachment_link.title
רות – ויקיפדיה

# data[].attributes.attachment_link.description
ערך זה עוסק ברות המואבייה. אם התכוונתם לספר מהתנ”ך, ראו מגילת רות. לפירושים אחרים, ראו רות (פירושונים).

# data[].attributes.headline
רות לשילטון כי רק היא מכירה את העם 

# data[].attributes.subject
רות לשילטון כי רק היא מכירה את העם 