# data[].attributes.headline
מטלה 2 דנית טרם.

# data[].attributes.subject
מטלה 2 דנית טרם.

# data[].attributes.body
פדגוגיה תבוננת: אני חושבת שצריך ואף רצוי לשלב בין גישות אילו.
החיסרון הוא שיש פער גדול בתרבות, טכנולוגיה,לימודית וחברתית.
אך חושבת שזה לא מחייב להיות חיסרון זה דווקא יאזן את הדור שנולד לתוך עולם הטכנולוגיה והתחרתיות הרבה שבה.
פדגוגיה מתבוננת, היא גישה שתכליתה יותר רוחנית וחברתית.
ואילו גישה המעשית מתבוססת על תפיסות רציונאליות תחרותיות והישגים רבים.
היתרון בשילוב הגישות האלו שהתלמיד זוכה משני העולמות שלמידה מיצרת משמעות ובנוסף הסתכלות פנימית וחברתיים. בכך יתאפשר לנו לעזור לתלמיד בשיפור קשב והצלחה.
זה כאשר הילד מגיל צעיר ילמד לעצור ולהתבונן הוא יוכל להגיע להישגים ויכולת ריכוז בלימודים.

# data[].attributes.headline
פדגוגיה מתבוננת- הוא שם כולל לגישות חינוך, הוראה ולמידה שמפנות את המבט לנפש האדם ורוחו, ולזיקתו העמוקה לחיים, לבני אדם אחרים ולעולם. פדגוגיה מתבוננת יוצאת מתוך תפיסה הומניסטית של טבע האדם ומטרות החינוך ומדגישה את המרכזיות של קידום התפתחות אישית ומימוש הפוטנציאל האנושי הגבוה בקרב התלמידים ובקרב אנשי החינוך. עבור אנשי החינוך היבטים אלו נתפסים כקריטיים להתפתחות המקצועית המיטבית שלהם. אני חושבת שבמאה ה21 חשוב מאוד ללשב שיטת לימוד זו בתהליכי הלמידה. התלמיד לומד להתבונן מתוך עולמו הפנימי מתוך מחשבותיו ורגשותיו וזה מסייע מאוד בבניית דימוי העצמי שלו. מסייע לו לפתור בעיות ולהתמודד עם ניסיונות החיים מעבר לבית הספר. 

# data[].attributes.subject
פדגוגיה מתבוננת- הוא שם כולל לגישות חינוך, הוראה ולמידה שמפנות את המבט לנפש האדם ורוחו, ולזיקתו העמוקה לחיים, לבני אדם אחרים ולעולם. פדגוגיה מתבוננת יוצאת מתוך תפיסה הומניסטית של טבע האדם ומטרות החינוך ומדגישה את המרכזיות של קידום התפתחות אישית ומימוש הפוטנציאל האנושי הגבוה בקרב התלמידים ובקרב אנשי החינוך. עבור אנשי החינוך היבטים אלו נתפסים כקריטיים להתפתחות המקצועית המיטבית שלהם. אני חושבת שבמאה ה21 חשוב מאוד ללשב שיטת לימוד זו בתהליכי הלמידה. התלמיד לומד להתבונן מתוך עולמו הפנימי מתוך מחשבותיו ורגשותיו וזה מסייע מאוד בבניית דימוי העצמי שלו. מסייע לו לפתור בעיות ולהתמודד עם ניסיונות החיים מעבר לבית הספר. 

# data[].attributes.body
מילכה זידר

# data[].attributes.headline
מטלה 2  מירית עיני 

# data[].attributes.subject
מטלה 2  מירית עיני 

# data[].attributes.body
שילוב פדגוגיה מתבוננת בתהליכי למידה. הכרחי וחשוב מאוד לשלב פדגוגיה מתבוננת בתהליכי למידה . פדגוגיה זו היא משלימה מאוד את המאה ה 21 , בנושא הפדגוגיה . בתהליכי הפדגוגיה המתבוננת התלמיד מתבונן מהעולם הפנימי שלו מחשבות ורגשות. הוא מחפש משמעות בעצמו על ידי התבוננות פנימית באמצעות קשב מאוד מסייע בהעלאת הדימוי העצמי. התלמיד בונה את הידע מתוך התפיסה שלו, מתוך ידע קודם ולא רק ממקור חיצוני ( המורה). השימוש בפדגוגיה מתבוננת לאחר הפסקה פעילה בבית הספר מסייעת לעשות חישוב מסלול מחדש. מסייע להיות קשוב לגוף מה שמאפשר פניות ללמידה. הפדגוגיה המתבוננת מולידה יכול אמפתיה , חמלה, יצירתיות ומסייעת בפתרון בעיות. רק תהליך של הרגעת התודעה תהליך הלמידה יהיה משמעותי . בפדגוגיה המתבוננת ישנם גם חסרונות. לא כל ילד מסוגל להתחבר לפדגוגיה מתבוננת. לא תמיד מצליחים להגיע לעולמו הפנימי של הילד דרך הפדגוגיה המתבוננת ולחברו לכל התלמידים האחרים. כל תלמיד לט=א מסוגל לתרגל מיידפונס. תלמידים מאוד מתקשים , מקשים על עצמם וגם על הסביבה שלהם. צורת הישיבה היא שונה ברצפה על שמיכה , מזרון דבר המקשה על ילדים מסיומים לשבת וכך קשה להיכנס ולהתבונן בילדים פנימה. הילדים הרבה פעמים נתונים בסערת רגשות וזה מקשה להגיע לשקט נפשי ואיזון. הפדגוגיה המתבוננת זה תהליך של הילד שהוא עובר עם עצמו אם הילד לא ירצה באמת זה לא יגיע מתוכו יהיה קשה.

# data[].attributes.headline
פדגוגיה מתבוננת מירית עיני

# data[].attributes.subject
פדגוגיה מתבוננת מירית עיני

# data[].attributes.body
שילוב פדגוגיה מתבוננת בתהליכי למידה- הכרחי וחשוב מאוד לשלב פדגוגיה מתבוננת בתהליכי למידה . פדגוגיה זו היא משלימה מאוד את המאה ה 21 בנושא הפדגוגיה . בתהליכי הפדגוגיה המתבוננת התלמיד מתבונן מהעולם הפנימי שלו מחשבות ורגשות. הוא מחפש משמעות בעצמו על ידי התבוננות פנימית באמצעות קשב, מסייע מאוד בהעלאת הדימוי העצמי .
התלמיד בונה את הידע מתוך התפיסה שלו , מתוך ידע קודם ולא רק ממקור חיצוני. ( המורה)
השימוש בפדגוגיה מתבוננת לאחר הפסקה פעילה בבית הספר מסייעת לעשות חישוב מסלול מחדש. מסייע להיות קשוב לגוף מה שמאפשר פניות ללמידה. הפדגוגיה המתבוננת מולידה יכולת אמפתיה , חמלה, יצירתיות ומסייעת בפתרון בעיות. רק בתהליך של הרגעת התודעה תהליך הלמידה יהיה משמעותי . בפדגוגיה המתבוננת ישנם גם חסרונות. לא כל ילד מסוגל להתחבר לפדגוגיה מתבוננת. לא תמיד מצליחים להגיע לעולמו הפנימי של הילד , דרך הפדגוגיה המתבוננת ולחברו לכל התלמידים האחרים. לא כל תלמיד יכול ומסוגל לתרגל מיינדפונס. תלמידים מאוד מתקשים , מקשים על עצמם וגם על הסביבה שלהם. צורת החשיבה הראשונה  ברצפה על שמיכה, מזרון דבר המקשה על ילדים מסיומים לשבת וכך קשה להיכנס ולהתבונן בילדים פנימה. הילדים הרבה פעמים נתונים בסערת רגשות וזה מקשה להגיע לשקט נפשי , איזון. הפדגוגיה המתבוננת זה תהליך של הילד שהוא עובר עם עצמו אם הילד לא ירצה באמת וזה לא יגיע ממתוכו יהיה קשה.

# data[].attributes.headline
תשובה דור ביטון

# data[].attributes.subject
תשובה דור ביטון

# data[].attributes.body
אני חושבת שצריך לשלב פדגוגיה מתבוננות מכיווןשהיא עוזרת לתלמיד להביע את עצמו מתוך התבוננות פנימית אל תוך עצמו ולא רק לפי הסביבה. זה יעזור לתלמיד לגבש את הזהות שלו ,העלאת דימוי עצמי,ביטחון עצמי. במאה ה 21 כבר צריך להבין שצריך לנסות להביא את התלמידים להיות בהקשבה פנימית לדעת לבסס את הידע הקודם שלו עם השקפת עולמו . חשוב מאוד שבעידן היום כל מורים יאמינו בשיטה הזאת וישלבו אותה בכיתות בשביל הצלחה מרבית.

# data[].attributes.headline
מטלה 2: לדעתי אפשרי ונכון לשלב בין הגישה המתבוננת, הנובעת ממסורות מזרחיות שתכליתן רוחנית וחברתית, לצורכי למידה הישגית של המאה ה-21 .מכוון שהלמידה המאה 21 מרוכזת בהישגיים ולמידה של חיקויים, קשב לעולם החיצוני, עמידה בנורמות על מנת להצליח בעולם החיצוני הטובעני שמרוכז אך ורק בהישגיים הלימודים של התלמיד ולא מלמדים את התלמיד שלא הכול זה הישגיים לימודים אשר מובילים עם הזמן והשנים לסטרס לחץ וחרדות אם התלמיד לא השיג את המטרות הלימודיות שמצופות ממנו ביסודי , בתיכון ובאוניברסיטה וכו  לכן צריך חשוב לשלב בחיים גם את המסורת המזרחית שתכליתה יושרה, אותנטיות, קשב לעולם הפנימי, פיתוח זהות, דימוי עצמי ורוחניות שלדעתי זה לא פחות חשוב מהישגיים לימודים שמכוון שגם אם הצלחת בלימודים לא יעזור אם האדם בסופו של דבר בודד, לא מאופס ולא פיתח  לעצמו זהות טובה וערכית בסוף זה עלול לפגוע בו בעתיד , בשנים האחרונות ישנן מחקרים רבים שעוסקים בכל הרוחניות קשב וכו ומראים שאם אדם לא קשוב לצרכים הפנימיים שלו הוא עלול למצוא את עצמו לא מאופס.טנלם וונדמגן

# data[].attributes.subject
מטלה 2: לדעתי אפשרי ונכון לשלב בין הגישה המתבוננת, הנובעת ממסורות מזרחיות שתכליתן רוחנית וחברתית, לצורכי למידה הישגית של המאה ה-21 .מכוון שהלמידה המאה 21 מרוכזת בהישגיים ולמידה של חיקויים, קשב לעולם החיצוני, עמידה בנורמות על מנת להצליח בעולם החיצוני הטובעני שמרוכז אך ורק בהישגיים הלימודים של התלמיד ולא מלמדים את התלמיד שלא הכול זה הישגיים לימודים אשר מובילים עם הזמן והשנים לסטרס לחץ וחרדות אם התלמיד לא השיג את המטרות הלימודיות שמצופות ממנו ביסודי , בתיכון ובאוניברסיטה וכו  לכן צריך חשוב לשלב בחיים גם את המסורת המזרחית שתכליתה יושרה, אותנטיות, קשב לעולם הפנימי, פיתוח זהות, דימוי עצמי ורוחניות שלדעתי זה לא פחות חשוב מהישגיים לימודים שמכוון שגם אם הצלחת בלימודים לא יעזור אם האדם בסופו של דבר בודד, לא מאופס ולא פיתח  לעצמו זהות טובה וערכית בסוף זה עלול לפגוע בו בעתיד , בשנים האחרונות ישנן מחקרים רבים שעוסקים בכל הרוחניות קשב וכו ומראים שאם אדם לא קשוב לצרכים הפנימיים שלו הוא עלול למצוא את עצמו לא מאופס.טנלם וונדמגן

# data[].attributes.body
לדעתי חשוב לשלב פדגוגיה מתבוננת במאה ה-21 מכמה סיבות.
הפדגוגיה המתבוננת מסייעת לתלמיד להביא את עצמו בתהליך הלמידה ולא רק ללמוד מהסביבה החיצונית, זהו שילוב של למידה מתוך התבוננות פנימית ולמידה מהסביבה החיצונית.
ב פדגוגיה מתבוננת התלמיד לומד ומבסס את הידע הקודם שלו, ראיית עולמו וידע קודם על מה שלומד מהמורה או מכל גורם חיצוני אחר.
כל מה שמביאה איתה הפדגוגיה המתבוננת עוזרת לתלמיד בגיבוש זהות, ובהעלאת הדימוי העצמי.
חשוב שהמורים ייקחו חלק בהשתלמויות מתאימות על מנת לשלב זאת בכיתה. מורה שלא יאמין הפדגוגיה המתבוננת לא יצליח לשלב אותה בכיתה גם אם המנהל ידרוש זאת, התוצאה לא תהיה מועילה.

# data[].attributes.headline
שילוב פדגוגיה מתבוננ

# data[].attributes.body
שילוב פדגוגיה מתבוננת - לימור חיים
לדעתי נכון ורצוי לשלב פדגוגיה מתבוננת עם הלמידה של המאה-21 מפני שהפדגוגיה המתבוננת נשענת על מסורת רוחניות פורמליות למורה יש תפקיד חשוב הידע נמצא אצלו המטרה והאמצעים נקבעים מראש לעומת הפדגוגיה של המאה -21 שדוגלת באוטונומיה פרסונליות תכלול של זהות ויעוד אישי ואי פורמליות שלתוך זה נכנסת הטכנולוגיה "כתחליף למורה" ולכן התחברתי לרעיון של בית הספר דרור בו הם עושים שילוב של המתבוננת עם המסורתית יש אפשרות לתלמיד לבחור באיזה אופן הוא רוצה ללמוד את המקצוע האם בזום האם בכיתה האם בדיון אבל עליו לבחור גם מקצוע שבו הוא לומד בכיתה עם מורה יש לדעתי חשיבות לפתח תלמיד עצמאי אחראי יוזם ובוגר לצד מסגרת שבה יש חוקים וכללים ונורמות ולוח זמנים שעל התלמיד להיות כפוף להם ולכן השילוב בניהם מאפשר מצד אחד אוטונומיה ובחירה לפרט ומצד שני התחייבות למסגרת.

# data[].attributes.headline
תשובתה של עינת לרנר

# data[].attributes.subject
תשובתה של עינת לרנר

# data[].attributes.body
כבר בתחילת הקורס שלנו ראינו כי בלמידה של המאה ה21 אנו רוצים לתת מקום ומענה לשלושה כישורים שונים: כישורים קוגנטיביים, בין אישיים ותוך אישיים. ועל כן לדעתי, לא רק שאפשרי לשלב את הגישה המתבוננת אלא זו חובתינו, כדי לפתח אזרחים מתפקדים ומצליחים להתמודד עם כל מה שהמאה ה21 מכילה.
ניתן לראות כי הגישה המתבוננת מקדמת את שלושת הכישורים שציינתי לעיל. ואף מציידת את הלומדים בכלים להתמודדות עם מצבים משתנים. וזה רק חלק מהיתרונות של גישה זו. בנוסף לכך הגישה המתבוננת יוצרת לומד המודע ומחובר לעולם הפנימי שלו, דבר המאפשר לו לתת משמעות ללמידה שמתרחשת בכיתה ובעולם. בנוסף בעולם מלא בגירויים הגישה מקדמת וויסות רגשי והתמודדות עם לחצים. באשר לכישורים הבין אישיים, נמצא כי גישה כזו אף מעלה את הסיכוי להרגשת חמלה כלפי האחר ולקבל דעות או רגשות שונות משלי. ובעולם כזה בו קשיי הקשב והריכוז רק הולכים ועולים, הגישה המתבוננת מחדדת את יכולות הקשב והריכוז וכך מחזקת את הפרט ואת סביבתו. יש להוסיף שכאשר תלמיד בונה בעצמו ויוצר משמעות משלו למה שלומד בכיתה עולה גם ההבנה שלו את החומר הנלמד וכך גם יוכל להגיע להישגים יותר גבוהים.
לגבי חסרונות הגישה, אין ספק שכדי לשלב את הגישה המתבוננת, יש צורך בשינוי תרבותי בבתי הספר. גם מבחינת השיח והגישה של המורים וגם מבחינת ההתנהלות. כדי ליישם את הגישה על המורים להאמין בה ואיך אפשר להשפיע באופן גורף על אמונתם שלמורים?
גישה זו אף דורשת מהמורים לחולל שינוי בעצמם ובכיתה שלהם והרי ידוע שרוב בני האדם מפחדים משינוי ומעדיפים לדבוק במוכר . בהמשך לכך אין ספק שיש שיראו בהשקעה של שלוב השיטה כבזבוז משאבים יקרים.

# data[].attributes.headline
האם לדעתך אפשרי ונכון לשלב בין הגישה המתבוננת, הנובעת ממסורות מזרחיות שתכליתן רוחנית וחברתית, לצורכי למידה הישגית של המאה ה-21 

# data[].attributes.subject
האם לדעתך אפשרי ונכון לשלב בין הגישה המתבוננת, הנובעת ממסורות מזרחיות שתכליתן רוחנית וחברתית, לצורכי למידה הישגית של המאה ה-21 

# data[].attributes.headline
שילוב פדגוגיה מתבוננת בתהליכי למידה - רעות אוחנה (גוילי) -                                לדעתי אפשרי ונכון לשלב בין הגישה המתבוננת , הנובעת ממסורות מזרחיות שתכליתן רוחנית וחברתית , לצורכי למידה הישגית של המאה ה-21 . לגישה המתבוננת יש המון חסרונות אך יחד עם זה יש גם המון יתרונות מבחינת החסרונות : החיסרון הראשון הוא שיש צורך באמונה סוג של שינוי תרבותי ויש צורך להתגבר על האתגר הזה , דבר שני זה גישה מאוד רוחנית מכיוון שלקחו פרקטיקה שהייתה רוחנית בקרב הודו והפכו אותה לחקר מדעי ולכן גם גייסו את המוסר בחזרה ע"י כך שניסו לפתח חמלה – פרקטיקה של פרו חברתית . עוד קושי הוא שיש צורך להפנות מבט פנימה – התרגול עצמו לא פשוט זה לא אותו דבר כמו להתמודד עם בעיה מתמטית יש צורך בלהביא את תשומת הלב פנימה לחזור לנשימה פעולה שמייצרת קושי מעצם טבעה דרוש הסבר רציני למה יותר טוב לי לעשות את זה מאשר לתרגל עוד תרגילים במתמטיקה . ויש גם ציפייה שאם אני יעשה עוד עשר דקות וישב אקח נשימה אז הציון שלי יהיה יותר טוב במבחן וזה לא עובד ככה. והקושי הגדול ביותר הוא איך מורה יכול לעשות שינוי אתגר פדגוגי בשיח של הכשרת מורים יש צורך לעשות הפרדה בין זהות של מורה כאדם לבין הזהות המקצועית שלו כמורה מתמטיקה השיח של מיינדפולנס לא עושה את ההפרדה הזאת , המורה צריך להבין מה זה הדבר הזה איך זה הועיל לו ואולי גם איך זה יכול לשרת מישהו אחר זה ,בחירה משמעותית איך מכניסים כמה מכניסים יש צורך במנהל בית ספר שמוכן לעשות כאלה דברים אך המנהל לא יכול להחליט שכולם צריכים לעשות מכיוון שהוא לא מסוגל לשלוט במחשבותיו של מישהו אחר לא כולם יכולים להתחבר לזה לא מורים וגם לא תלמידים. מבחינת היתרונות זוהי גישה שמפתחת יכולות רגשיות , וחברתיות יותר טובות , עוזר בפיתוח ריכוז ועוד . זהו סוג של טרנד חברתי יותר ויותר שומעים על היתרונות גם בארגונים יש פתיחות לכזה סוג של שיח. עשו ניסוי עם ילדים מוגבלויות קוגניטיביות ופיזיות לראות אם זה יכול להשפיע עליהם גם כן, כל התהליך היה מאוד הדרגתי בהתחלה צוות מוביל ואז מורים למדו והיה המון התנגדויות ואז ניסו ביחד עם התלמידים היו תוצאות יפות וגם רואים שגם לא כל המורים התגייסו לעניין וגם צריך מראש שהמנהלים יבינו שלא כול המורים יתגייסו לעניין הזה וגם לא כל התלמידים אז הציפייה שכולם יישרו קו לא ריאלית בטח לא בתחום הזה ולכן יש צורך להתחבר לזה לפני כן לראות שזה באמת מועיל לך לפני שאתה מנסה ללמד את התלמידים ולעשות הכול בהדרגתיות ולא לכפות על אף אחד .  

# data[].attributes.subject
שילוב פדגוגיה מתבוננת בתהליכי למידה - רעות אוחנה (גוילי) -                                לדעתי אפשרי ונכון לשלב בין הגישה המתבוננת , הנובעת ממסורות מזרחיות שתכליתן רוחנית וחברתית , לצורכי למידה הישגית של המאה ה-21 . לגישה המתבוננת יש המון חסרונות אך יחד עם זה יש גם המון יתרונות מבחינת החסרונות : החיסרון הראשון הוא שיש צורך באמונה סוג של שינוי תרבותי ויש צורך להתגבר על האתגר הזה , דבר שני זה גישה מאוד רוחנית מכיוון שלקחו פרקטיקה שהייתה רוחנית בקרב הודו והפכו אותה לחקר מדעי ולכן גם גייסו את המוסר בחזרה ע"י כך שניסו לפתח חמלה – פרקטיקה של פרו חברתית . עוד קושי הוא שיש צורך להפנות מבט פנימה – התרגול עצמו לא פשוט זה לא אותו דבר כמו להתמודד עם בעיה מתמטית יש צורך בלהביא את תשומת הלב פנימה לחזור לנשימה פעולה שמייצרת קושי מעצם טבעה דרוש הסבר רציני למה יותר טוב לי לעשות את זה מאשר לתרגל עוד תרגילים במתמטיקה . ויש גם ציפייה שאם אני יעשה עוד עשר דקות וישב אקח נשימה אז הציון שלי יהיה יותר טוב במבחן וזה לא עובד ככה. והקושי הגדול ביותר הוא איך מורה יכול לעשות שינוי אתגר פדגוגי בשיח של הכשרת מורים יש צורך לעשות הפרדה בין זהות של מורה כאדם לבין הזהות המקצועית שלו כמורה מתמטיקה השיח של מיינדפולנס לא עושה את ההפרדה הזאת , המורה צריך להבין מה זה הדבר הזה איך זה הועיל לו ואולי גם איך זה יכול לשרת מישהו אחר זה ,בחירה משמעותית איך מכניסים כמה מכניסים יש צורך במנהל בית ספר שמוכן לעשות כאלה דברים אך המנהל לא יכול להחליט שכולם צריכים לעשות מכיוון שהוא לא מסוגל לשלוט במחשבותיו של מישהו אחר לא כולם יכולים להתחבר לזה לא מורים וגם לא תלמידים. מבחינת היתרונות זוהי גישה שמפתחת יכולות רגשיות , וחברתיות יותר טובות , עוזר בפיתוח ריכוז ועוד . זהו סוג של טרנד חברתי יותר ויותר שומעים על היתרונות גם בארגונים יש פתיחות לכזה סוג של שיח. עשו ניסוי עם ילדים מוגבלויות קוגניטיביות ופיזיות לראות אם זה יכול להשפיע עליהם גם כן, כל התהליך היה מאוד הדרגתי בהתחלה צוות מוביל ואז מורים למדו והיה המון התנגדויות ואז ניסו ביחד עם התלמידים היו תוצאות יפות וגם רואים שגם לא כל המורים התגייסו לעניין וגם צריך מראש שהמנהלים יבינו שלא כול המורים יתגייסו לעניין הזה וגם לא כל התלמידים אז הציפייה שכולם יישרו קו לא ריאלית בטח לא בתחום הזה ולכן יש צורך להתחבר לזה לפני כן לראות שזה באמת מועיל לך לפני שאתה מנסה ללמד את התלמידים ולעשות הכול בהדרגתיות ולא לכפות על אף אחד .  

# data[].attributes.headline
לדעתי אפשרי ונכון ואף חשוב לשלב בין הגישה המתבוננת ובין צורכי הלמידה של המאה ה21.פדגוגיה מתבוננת היא שיטה הנובעת ממסורות מזרחיות שמטרתן רוחנית וחברתית, בזמן שהגישות המעשיות מתבססות על השגיות.

# data[].attributes.subject
לדעתי אפשרי ונכון ואף חשוב לשלב בין הגישה המתבוננת ובין צורכי הלמידה של המאה ה21.פדגוגיה מתבוננת היא שיטה הנובעת ממסורות מזרחיות שמטרתן רוחנית וחברתית, בזמן שהגישות המעשיות מתבססות על השגיות.

# data[].attributes.body
ישנם יתרונות רבות לגישה המתבוננת ביניהם ויסות רגשי איזון ,שיפור הקשב , כאשר מפתחים אצל ילד מגיל צעיר חיבור לעולם הפנימי שלו הוא ידע לפרש ולהבין את חולשותיו ויצליח גם בלימודים.
כמו כן ישנם חסרונות לגישה :על האדם שמשתמש בגישה יש חובה להאמין בה ולהתחבר אליה באופן מלא .
לכן חשוב לשלב בין הגישות רצוי מגיל צעיר על מנת לקבל תוצאה טובה ורצויה.
אתי טל

# data[].attributes.headline
הפדגוגיה המתבוננת - גל בוסקילה ישנו שוני ניכר במערכת החינוך בעבר מאשר במאה 21,  כרגע הטכנולוגיה והכלים שיש לתלמידים מתקדמים מאוד. המורה של היום יש לו יותר כלים וכמובן תלמידים פתוחים יותר עם חשיבה ביקורתית יצירתית ובשביל לגרום לתלמידים להתקדם ולהחכים ולצאת מביה"ס עם השכלה יש צורך לשלב את הפדגוגיה המתבוננת מטרת פדגוגיה זו רק תטיב עימם ודרכה יוכלו להבין הרבה יותר טוב את החומר שהמורה רוצה להעביר להם. בתהליכי הפדגוגיה המתבוננת התלמיד מתבונן מעולמו הפנימי הוא בונה ידע מעצמו ממחשבותיו היא יוצרת תלמיד יצירתי ולפי דעתי פדגוגיה זו מאפשרת לתלמידים להבין יותר את החומר הנלמד והיא רק תעשיר את עולמם הפנימי איני רואה חסרונות בשיטה זו זוהי שיטת לימוד טובה. 

# data[].attributes.subject
הפדגוגיה המתבוננת - גל בוסקילה ישנו שוני ניכר במערכת החינוך בעבר מאשר במאה 21,  כרגע הטכנולוגיה והכלים שיש לתלמידים מתקדמים מאוד. המורה של היום יש לו יותר כלים וכמובן תלמידים פתוחים יותר עם חשיבה ביקורתית יצירתית ובשביל לגרום לתלמידים להתקדם ולהחכים ולצאת מביה"ס עם השכלה יש צורך לשלב את הפדגוגיה המתבוננת מטרת פדגוגיה זו רק תטיב עימם ודרכה יוכלו להבין הרבה יותר טוב את החומר שהמורה רוצה להעביר להם. בתהליכי הפדגוגיה המתבוננת התלמיד מתבונן מעולמו הפנימי הוא בונה ידע מעצמו ממחשבותיו היא יוצרת תלמיד יצירתי ולפי דעתי פדגוגיה זו מאפשרת לתלמידים להבין יותר את החומר הנלמד והיא רק תעשיר את עולמם הפנימי איני רואה חסרונות בשיטה זו זוהי שיטת לימוד טובה. 

# data[].attributes.headline
מצגת שיעור 7- ברוך ישראל 

# data[].attributes.subject
מצגת שיעור 7- ברוך ישראל 

# data[].attributes.body
הפעילות שבחרתי היא נקודות מחשבה שונות- דיון כיתתי. סיעור מוחות הוא תמיד כלי טוב לגרום לתלמידים לעבוד קצת יותר קשה מבדרך כלל. הכוונה שאנחנו נותנים להם שאלה שאין עליה תשובה אחת נכונה ומצפים מהם לענות עליה בצורה שהיא קצת מעל הממוצע. כלומר התשובות לא אמורות להיות בנאליות אלא יותר מחשבתיות אשר גורמות לילד להבין שלמטבע יש 2 צדדים ושאין תשובה אחת נכונה. שהילד חושב על הסיטואציה במוחו ומבין זאת גמישות המחשבתית גורמת לו להבין שיש דברים שנראים אחרת ולאו דווקא הכו ל בשחור ולן

# data[].attributes.headline
שילוב פדגוגיה מתבוננת בהליכי למידה- הילה אליאסי

# data[].attributes.subject
שילוב פדגוגיה מתבוננת בהליכי למידה- הילה אליאסי

# data[].attributes.body
לדעתי אי אפשר לשלב בין הגישה המתבוננת לצורכי למידה השיגית של המאה ה 21. מכיוון שהיום הכל שונה מפעם, אם זה מבחינה לימודית, התנהגותית וטכנולוגית.
יש כמה ביקורות על הגישה המתבוננת אם זה רוחניות ממוסחרת ובזבוז זמן ומשאבים.
כמובן שיש בה גם יתרונות כמו למשל שהלמידים היום כן יקבלו את הרוחניות והחברתיות שהיה פעם. והכבוד ההדדי. הלוואי ויהיה אפשר לשלב להם את הפדגוגיה המתבוננת רק צריך לדעת איך להכניס להם את זה לתוכנית הלימודים בכך שלא יפגע בלמידה השונה של היום מפעם.

# data[].attributes.headline
שילוב פדגוגיה מתבוננת בתהליכי למידה

# data[].attributes.subject
שילוב פדגוגיה מתבוננת בתהליכי למידה

# data[].attributes.body
נכון ואף הכרחי לשלב פדגוגיה מתבוננת  בתהליכי למידה.  למעשה, הפדגוגיה המתבוננת משלימה את הפדגוגיה של המאה ה- 21.
בתהליכי הפדגוגיה המתבוננת התלמיד מתבונן מתוך עולמו הפנימי  - מחשבות ורגשות. הוא מחפש משמעות בעצמו ע"י התבוננות פנימית ע"י קשב מה שמסייע לו בהעלאת הדימוי העצמי.
התלמיד בונה את הידע מתוך התפיסה שלו את הדברים, מתוך ידע קודם ולא רק מתוך מקור חיצוני (המורה).
השימוש בפדגוגיה מתבוננת לאחר הפסקה פעילה בביה"ס מסייעת לעשות חישוב מסלול מחדש. מסייע להיות קשוב יותר לגוף. מה שמאפשר פניות ללמידה במהלך השיעור.
הפדגוגיה המתבוננת מוסתת, מולידה יכולות אמפתיה, חמלה, יצירתיות ומסייעת בפתרון בעיות.
רק בתהליך של הרגעת התודעה יכולה להתהוות תהליך של למידה משמעותית.
מאידך, בפדגוגיה המתבוננת קיימים גם חסרונות. לא כל ילד מסוגל להתחבר דרך פדגוגיה מתבוננת. לא תמיד מתאפשר להגיע דרך הפדגוגיה המתבוננת לעולמו הפנימי של הילד ולחברו לשאר התלמידים.  לא כל תלמיד מסוגל לתרגל מיינדפולנס. פעמים תלמידים אלו מקשים לא רק על עצמם, אלא גם על סביבתם להתחבר.  צורת הישיבה השונה (לדוגמא, מזרן) מקשה על ילדים מסויימים לשבת, וכך קשה להכנס פנימה ולהתבונן בתוכם. אותם ילדים נתונים בסערת רגשיות פנימיות, מה שמקשה על הילד להגיע לאיזון. הפדגוגיה המתבוננת זה תהליך שמגיע מתוך הילד, הילד עובר עם עצמו ואם זה לא מגיע מתוכו הוא לא יתחבר ולא ישתף פעולה.

ניסים שלומית

# data[].attributes.headline
הפדגוגיה המתבוננת תאפשר לתלמידים להעמיק את הבנתם בנוגע לחומר הנלמד. אני סבור כי המאה ה-21 אינה שונה ממאות קודמות היות וגם במאות קודמות התלמידים שלמדו בבתי הספר היו חשופים לקדמה וצעדו צעד אחד לפני דור הוריהם. תמיד היתה קדמה ושיטה זו הוכיחה את עצמה במשך אלפי שנים. לפי דעתי, שיטה של יעדים, פיתוח הזהות ודימוי עצמי רק תעשיר את עולמם הפנימי של התלמידים ותחזק אותם. אני לא רואה חסרונות לשיטה זו. מה שהצעיד את האנושות לנקודה בה אנו עומדים כיום, זו שיטת הלימוד הנ"ל.

# data[].attributes.subject
הפדגוגיה המתבוננת תאפשר לתלמידים להעמיק את הבנתם בנוגע לחומר הנלמד. אני סבור כי המאה ה-21 אינה שונה ממאות קודמות היות וגם במאות קודמות התלמידים שלמדו בבתי הספר היו חשופים לקדמה וצעדו צעד אחד לפני דור הוריהם. תמיד היתה קדמה ושיטה זו הוכיחה את עצמה במשך אלפי שנים. לפי דעתי, שיטה של יעדים, פיתוח הזהות ודימוי עצמי רק תעשיר את עולמם הפנימי של התלמידים ותחזק אותם. אני לא רואה חסרונות לשיטה זו. מה שהצעיד את האנושות לנקודה בה אנו עומדים כיום, זו שיטת הלימוד הנ"ל.

# data[].attributes.headline
פדגוגיה מתבוננת - ברוך ישראל

# data[].attributes.subject
פדגוגיה מתבוננת - ברוך ישראל

# data[].attributes.body
במאה ה-21 מערכת החינוך לא זהה לשום דבר שידענו או ראינו בעבר. העולם המערבי מתקדם כל כך מהר שהמורה של פעם כבר לא קיים. המורים חייבים להבין כי היום התלמידים שיושבים בכיתות הם מתוחכמים יותר, מבינים יותר ודורשים יותר. על מנת להצליח לגרום לילדים להשכיל טוב יותר ולהבין מהי משמעות הלמידה לדעתי יש צורך לשלב את הפדגוגיה המתבוננת. יש צורך לעשות זאת בצורה מושכלת ונכונה. לא בצורה פולשנית וחד צדדית. על התלמידים להבין כי מטרת פדגוגיה זו היא בשבילם ולמענם ושדרך פדגוגיה זו יוכלו להפנים הרבה יותר.

# data[].attributes.headline
שילוב הפדגוגיה המתבו

# data[].attributes.body
שילוב הפדגוגיה המתבוננת כחלק מתהליכי הלמידה יכול לשפר את האקלים הכיתתי ובחדר המורים, הדרכות המורים תורמות להפגת מתח אצל המורים, לשיפור יכולת ההתמודדות עם שינויים וקונפליקטים, איזון מנטאלי וויסות רגשי ושיפור הקשב ויכולת הריכוז.

במישור רחב יותר ניתן להרוויח גם חיבור אישי באמצעות טיפוח יכולת האדם להתבונן, להבין ולבטא את שהוא חווה, פיתוח איכויות של חמלה, נדיבות, מוסריות, חכמה, סובלנות, התמדה נחישות. יכולות רגשיות חשובות שלא מושגות בגישות הלמידה הקונבנציונליות.

כדי לשלב את הגישה נדרשת הטמעה בקרב המורים ורתימתם לתהליך. ההנהלה צריכה להוביל את המהלך באופן שיטתי ולא כמשהו מזדמן, כיוון שיש כאן משמעות לתהליך ולזמן.

ברגע שהמורים והתלמידים יבינו שיש ערך לתהליך האמונה בצדקת התהליך תגבר ותסחוף עוד מורים לתהליך שיבינו שלא מדובר באופנה חולפת והעצמת האגואיזם , אך לכך נדרשת סבלנות ואורך רוח.

אורית אייזיק

# data[].attributes.headline
שילוב הגישה המתבוננת לצורכי למידה הישגית במאה ה21-

# data[].attributes.subject
שילוב הגישה המתבוננת לצורכי למידה הישגית במאה ה21-

# data[].attributes.body
הגישה המתבוננת נובעת ממסורות מזרחיות שהתכלית שלהן היא רוחנית וחברתית, הגישה מאפשרת לתלמיד להתבונן ולחפש משמעות (מגדיר לעצמו יעדים, פיתוח זהות , דימוי עצמי).
לדעתי אפשר ואף נכון לשלב בין הגישה לצורכי הלמידה במאה ה-21 , שכיום הילדים נורא חומריים, נורא טכנולוגיים, "נאבדים" בתוך הרשתות החברתיות, דרך הגישה הזו הילדים יוכלו "לעצור" לרגע , להתבונן, לחפש משמעות , להתחבר לפנימיות שלהם.
צריך לשלב בין שתי הגישות מגיל צעיר , לאט לאט ובלי כפייה , הילדים הצעירים האלה שישלבו מגיל קטן את הגישות יוכלו בעתיד הם בעצמם רגע לעמוד , להתבונן, ולהתחבר, וכך גם ההורים סביבם .
רחלי חיימוב.

# data[].attributes.headline
הגישה המתבוננת לעומת למידה הישגית-עדי אהרוני

# data[].attributes.subject
הגישה המתבוננת לעומת למידה הישגית-עדי אהרוני

# data[].attributes.body
הגישה המתבוננת ששמה מראה אל תוך עולמו הפנימי של האדם הנותנת אפשרויות תרגול כמו מדיטציה ,תנועה ורפלקציה שההתרונות בלמידה זו שאני נותן לתלמיד להרגיש את עצמו את תחושות נפשו ועולמו הפנימי כמו לדבר עם עצמו ולהבין מה טוב עבורו אך בגישה טוב אם האדם התעסק רק בתחושות הרגשות וניתוח פנימי יהיה לו ידע עצמי גבוה אך לא ידע עולם או ידע נרכש ,לעומת זאת קיימת הגישה ההישגי של המאה 21 שמדברים יותר טכני ציונים הערכה למבחן או להתנהגות הכל נמדד ולא משנה מה התלמיד עובר זה דבר טוב מכיוון היד על הדופק אכן ישנה למידה ואותה מודדים אך עם היו מתייחסים לתלמיד ומקשיבים להתבוננות הפנימית שלו היינו מוצאים תלמיד עם אופי עם נשמה עם רגש ולא רק מספר ,לכן חשוב מאוד לדעתי שלב בין הגישות כי כל אחת לחוד זה יוצר חוסר הצלחה ביחד הן משלימות האחת את השניה- עדי אהרוני

# data[].attributes.headline
לדעתי אפשרי ונכון לשלב בין הגישה המתבוננת , הנובעת ממסורות מזרחיות שתכליתן רוחנית וחברתית , לצורכי למידה הישגית של המאה ה-21 . הגישה המסורתית מטרתה והאמצעים נקבעים מראש על ידי החברה / המדינה (תוכנית הלימודים) לעומת הפדגוגיה המתבוננת שהתלמיד המתבונן ומחפש משמעות (מוטיבציה פנימית , הגדרת מטרות , יעדים ) היתרונות בגישה זו היא שגישה זו הילדים מתחברים לפנימיות שלהם מחפשים אחר תןודעה ומשמעות עצמית האדם מול עצמו מצריכה אמונה חיבור עמוק ולא כלים יש צורך בשינוי תרבותי איך אפשר להתגבר על האתגר יש הרבה קשיים בדרך חסרקונות לקחתם פרקטיקה רוחנית ועכשיו משהו קוגנטבי משפר הישגים איפה הרוחני ?  טרנד חברתי גם בארגונים יש הרבה יותר פתיחות לשיח ככל שהדבר היה גדול יותר הרבה מתעסקים זה קשיים סוציולוגיים קושי להפנות מבט פנימה תרגול והחסרונות הם שיש קושי לא פשוט להביא תשומת הלב פנימה ולחזור לנשימה פעולה שמייצרת קושי צריך להבין איך זה ייתן לי פיתוח יכולות רגשיות וחברתיות כמו ריכוז זה לא לינארי בחינוך יותר קל מסגרת אחרת מקצועית תרגול ממוסד הקושי הגדול מורה שמלמד מתמתיקה איך עושה את השינוי אתגר פדגוגי בשיח הכשרת מורים זהות אישית לעומת זהות מקצועית מורה זה אדם שנכנס לכיתה מבינים שמשהו שיכול לעזור להם  זה תהליך מאוד ארוך צריך להתבשל ולהרגיש ולכן צריך לעשות בהדרגתיות.

# data[].attributes.subject
לדעתי אפשרי ונכון לשלב בין הגישה המתבוננת , הנובעת ממסורות מזרחיות שתכליתן רוחנית וחברתית , לצורכי למידה הישגית של המאה ה-21 . הגישה המסורתית מטרתה והאמצעים נקבעים מראש על ידי החברה / המדינה (תוכנית הלימודים) לעומת הפדגוגיה המתבוננת שהתלמיד המתבונן ומחפש משמעות (מוטיבציה פנימית , הגדרת מטרות , יעדים ) היתרונות בגישה זו היא שגישה זו הילדים מתחברים לפנימיות שלהם מחפשים אחר תןודעה ומשמעות עצמית האדם מול עצמו מצריכה אמונה חיבור עמוק ולא כלים יש צורך בשינוי תרבותי איך אפשר להתגבר על האתגר יש הרבה קשיים בדרך חסרקונות לקחתם פרקטיקה רוחנית ועכשיו משהו קוגנטבי משפר הישגים איפה הרוחני ?  טרנד חברתי גם בארגונים יש הרבה יותר פתיחות לשיח ככל שהדבר היה גדול יותר הרבה מתעסקים זה קשיים סוציולוגיים קושי להפנות מבט פנימה תרגול והחסרונות הם שיש קושי לא פשוט להביא תשומת הלב פנימה ולחזור לנשימה פעולה שמייצרת קושי צריך להבין איך זה ייתן לי פיתוח יכולות רגשיות וחברתיות כמו ריכוז זה לא לינארי בחינוך יותר קל מסגרת אחרת מקצועית תרגול ממוסד הקושי הגדול מורה שמלמד מתמתיקה איך עושה את השינוי אתגר פדגוגי בשיח הכשרת מורים זהות אישית לעומת זהות מקצועית מורה זה אדם שנכנס לכיתה מבינים שמשהו שיכול לעזור להם  זה תהליך מאוד ארוך צריך להתבשל ולהרגיש ולכן צריך לעשות בהדרגתיות.

# data[].attributes.headline
אנחנו חיים בחברה מאד חומרית, הישגית, טכנולוגית כאשר אם נוסיף לכל זה את הרשתות החברתיות שהן הפכו לחלק מאד משמעותי מחיינו ומחיי ילדנו בפרט לא נוכל להתעלם מכך שהכל מוצג לראווה אל מול עינינו ברשתות החברתיות.  הילדים שלנו מאד מסונוורים ממה שיש לאחר ברשתות החברתיות, לא מסתפקים במועט ותמיד רוצים עוד ועוד. אם פעם הילדים היו יותר "פשוטים", דורשים פחות כי האופציות שהיו לא היו כמו האופציות שיש להם היום, המרדף של למי יש יותר ולמי יש את הדברים הכי "נוצצים", בעצם אנחנו חיים בעידן של רדיפה אחרי "האושר" . כל זה בעצם מתקשר לגישה המסורתית שבאה ואומרת יש לנו משאבים קצובים במשרד החינוך, שעות הוראה מופחתות, יש לנו דד ליין למבחנים המסכמים שבסופו של דבר אנו מוערכים על פי ציונים ולא על פי טוב ליבנו  ולכן עלינו לנצל את המשאב היקר שלנו שזה הזמן לטובת הצלחת ילדנו, שהם יקבלו את הכלים הטובים ביותר שבית הספר יכול להעניק להם שזה ערכים לימודיים גבוהים על מנת שיצאו לעולם האמיתי טובים ככל האפשר ושיכולו לנצח ולהצליח בעולם ההישגי הקיים כיום. למול גישה זו קיימת גישה חדשה  הנקראת, הגישה המתבוננת ,  זוהי גישה רוחנית שמלמדת אותנו להתרכז ולהביט בתוך עולמנו הפנימי. הגישה בעצם מלמדת אותנו תרגול מדיטציה ורפלקציה בעצם לעצור הכל, לנשום, להביט בתוכנו ולהבין מה טוב עבורנו ומה אנחנו רוצים. בעצם הגישה מעוניינת ללמד אותנו להכיר את החוזקות שלנו, במה אנחנו טובים, מה עושה לנו טוב וכך נוכל לבחור את מעשינו ולהיות בני אדם טובים יותר ובטוחים יותר בעצמנו. בעצם החסרונות של גישה זו אם משווים בין שתי הגישות זה בזבוז של משאב יקר לדעת אנשי הגישה המסורתית וזה משאב הזמן ושעות ההוראה המופחתות שיש לנו. חיסרון נוסף, לא כל אדם נולד רוחני ולכן גישה זו לא יכולה להתאים לכל תלמיד. חיסרון נוסף הוא החשש שגישה זו תלמד אותנו להיות מרוכזים יותר בעצמנו וזו תכונה מאד אגואיסטית . אף על פי החסרונות לדעתי רצוי לשלב בין שתי הגישות  מאחר ודווקא כי אנחנו חיים בחברה הרודפת אחרי הישגיות, ציונים, הצלחות חשוב שניתן איזון באמצעות הגישה המתבוננת שתבוא לרגע ותאזן אותנו מכל הלחץ שאנחנו חווים בחיי היום יום ותלמד אותנו להכיר את עצמנו טוב יותר ומתוך המקום הטוב הזה תלמד אותנו להבין מה המטרות שלנו ומה חשוב לנו בחיים. 

# data[].attributes.subject
אנחנו חיים בחברה מאד חומרית, הישגית, טכנולוגית כאשר אם נוסיף לכל זה את הרשתות החברתיות שהן הפכו לחלק מאד משמעותי מחיינו ומחיי ילדנו בפרט לא נוכל להתעלם מכך שהכל מוצג לראווה אל מול עינינו ברשתות החברתיות.  הילדים שלנו מאד מסונוורים ממה שיש לאחר ברשתות החברתיות, לא מסתפקים במועט ותמיד רוצים עוד ועוד. אם פעם הילדים היו יותר "פשוטים", דורשים פחות כי האופציות שהיו לא היו כמו האופציות שיש להם היום, המרדף של למי יש יותר ולמי יש את הדברים הכי "נוצצים", בעצם אנחנו חיים בעידן של רדיפה אחרי "האושר" . כל זה בעצם מתקשר לגישה המסורתית שבאה ואומרת יש לנו משאבים קצובים במשרד החינוך, שעות הוראה מופחתות, יש לנו דד ליין למבחנים המסכמים שבסופו של דבר אנו מוערכים על פי ציונים ולא על פי טוב ליבנו  ולכן עלינו לנצל את המשאב היקר שלנו שזה הזמן לטובת הצלחת ילדנו, שהם יקבלו את הכלים הטובים ביותר שבית הספר יכול להעניק להם שזה ערכים לימודיים גבוהים על מנת שיצאו לעולם האמיתי טובים ככל האפשר ושיכולו לנצח ולהצליח בעולם ההישגי הקיים כיום. למול גישה זו קיימת גישה חדשה  הנקראת, הגישה המתבוננת ,  זוהי גישה רוחנית שמלמדת אותנו להתרכז ולהביט בתוך עולמנו הפנימי. הגישה בעצם מלמדת אותנו תרגול מדיטציה ורפלקציה בעצם לעצור הכל, לנשום, להביט בתוכנו ולהבין מה טוב עבורנו ומה אנחנו רוצים. בעצם הגישה מעוניינת ללמד אותנו להכיר את החוזקות שלנו, במה אנחנו טובים, מה עושה לנו טוב וכך נוכל לבחור את מעשינו ולהיות בני אדם טובים יותר ובטוחים יותר בעצמנו. בעצם החסרונות של גישה זו אם משווים בין שתי הגישות זה בזבוז של משאב יקר לדעת אנשי הגישה המסורתית וזה משאב הזמן ושעות ההוראה המופחתות שיש לנו. חיסרון נוסף, לא כל אדם נולד רוחני ולכן גישה זו לא יכולה להתאים לכל תלמיד. חיסרון נוסף הוא החשש שגישה זו תלמד אותנו להיות מרוכזים יותר בעצמנו וזו תכונה מאד אגואיסטית . אף על פי החסרונות לדעתי רצוי לשלב בין שתי הגישות  מאחר ודווקא כי אנחנו חיים בחברה הרודפת אחרי הישגיות, ציונים, הצלחות חשוב שניתן איזון באמצעות הגישה המתבוננת שתבוא לרגע ותאזן אותנו מכל הלחץ שאנחנו חווים בחיי היום יום ותלמד אותנו להכיר את עצמנו טוב יותר ומתוך המקום הטוב הזה תלמד אותנו להבין מה המטרות שלנו ומה חשוב לנו בחיים. 

# data[].attributes.headline
אנו חיים כיום בעולם דינמי שבו הכל מהיר ומורכב . כולנו חשופים לרשתות חברתיות ואמצעים סלולריים , אנו תמיד זמינים ויודעים מה קורה בעולם החיצוני . תשומת הלב שלנו היא כלפי החוצה והרבה פחות לעולמנו הפנימי . אנו מתרחקים מהיכולת להקשיב פנימה למחשבות ולרגשות .מצב זה מביא אותנו לשחיקה , חוסר מוטיבציה , אנו עובדים על אוטומט , מתח ולחץ . הפדגוגיה המתבוננת משלבת פרקטיקות של התבוננות פנימה , פיתוח אינטליגנציה רגשית וחמלה בתהליכי ההוראה ולהשפיע בדרך זו על נוכחות המורה בכיתה ועל התכנים ודרכי הלמידה . כל אלו מסייעים לתלמידים ולמורים לפתח את הפוטנציאל המופלא שבכולנו , ההקשבה העמוקה , החיבור לגוף ולנפש באופן אותנטי ולא רק מבחינה קוגניטיבית . לוקח זמן להתחבר גם למורים וגם לתלמידים , תחושה של מבוכה , לא תמיד מבינים מה צריך לעשות ומהו התהליך . הרבה מורים שואלים את עצמם האם ההתעסקות בעולמו הפנימי של הילד הוא מתפקידם ,והתמודדות עם קשיים אישיים של תלמידים . מבחינת התלמידים הם לא מבינים מה זה יכול לעזור להם , הם מקשים על עצמם ועל הסביבה שלהם וסוחפים איתם תלמידים אחרים. התלמידים לא תמיד רוצים להיות קשובים לעצמם ולהיות פתוחים והופכים את זה לצחוק . לדעתי הפדגוגיה המתבוננת יש לה ערך רב לטיפוח הנפש והרוח ומקרבת את האדם לעצמו . מה שתורם להתפתחות התלמידים, החברה והתרבות . ושילובה במערכת החינוך רק תסייע בהגשמת המטרות החינוכיות .

# data[].attributes.subject
אנו חיים כיום בעולם דינמי שבו הכל מהיר ומורכב . כולנו חשופים לרשתות חברתיות ואמצעים סלולריים , אנו תמיד זמינים ויודעים מה קורה בעולם החיצוני . תשומת הלב שלנו היא כלפי החוצה והרבה פחות לעולמנו הפנימי . אנו מתרחקים מהיכולת להקשיב פנימה למחשבות ולרגשות .מצב זה מביא אותנו לשחיקה , חוסר מוטיבציה , אנו עובדים על אוטומט , מתח ולחץ . הפדגוגיה המתבוננת משלבת פרקטיקות של התבוננות פנימה , פיתוח אינטליגנציה רגשית וחמלה בתהליכי ההוראה ולהשפיע בדרך זו על נוכחות המורה בכיתה ועל התכנים ודרכי הלמידה . כל אלו מסייעים לתלמידים ולמורים לפתח את הפוטנציאל המופלא שבכולנו , ההקשבה העמוקה , החיבור לגוף ולנפש באופן אותנטי ולא רק מבחינה קוגניטיבית . לוקח זמן להתחבר גם למורים וגם לתלמידים , תחושה של מבוכה , לא תמיד מבינים מה צריך לעשות ומהו התהליך . הרבה מורים שואלים את עצמם האם ההתעסקות בעולמו הפנימי של הילד הוא מתפקידם ,והתמודדות עם קשיים אישיים של תלמידים . מבחינת התלמידים הם לא מבינים מה זה יכול לעזור להם , הם מקשים על עצמם ועל הסביבה שלהם וסוחפים איתם תלמידים אחרים. התלמידים לא תמיד רוצים להיות קשובים לעצמם ולהיות פתוחים והופכים את זה לצחוק . לדעתי הפדגוגיה המתבוננת יש לה ערך רב לטיפוח הנפש והרוח ומקרבת את האדם לעצמו . מה שתורם להתפתחות התלמידים, החברה והתרבות . ושילובה במערכת החינוך רק תסייע בהגשמת המטרות החינוכיות .

# data[].attributes.body
שני אמינוב

# data[].attributes.headline
הגישה המתבוננת בשילוב למידה הישגית.

# data[].attributes.subject
הגישה המתבוננת בשילוב למידה הישגית.

# data[].attributes.body
הגישה המתבוננת הנובעת ממסורות מזרחיות שהתכלית שלהן היא רוחנית וחברתית הינה גישה המאפשרת ללומד להתבונן אל תוך עולמו הפנימי והחיצוני לפי דעתי אפשרי לשלב בין הגישה המתבוננת ללמידה במאה ה-21 ואף מומלץ בעידן הטכנולוגיה שהילדים יתחברו לפנימיות שלהם ולא רק לחומריות ויוכלו להכיל ולהיות יותר רגועים כלפי עצמם והסובבים אותם.
סיוון עמנואל

# data[].attributes.headline
פדגוגיה מתבוננת

# data[].attributes.subject
פדגוגיה מתבוננת

# data[].attributes.body
לדעתי אפשרי ונכון לשלב בין הגישה המתבוננת ובין צורכי הלמידה של המאה ה-21.   הפדגוגיה המתבוננת היא שיטה הנובעת ממסורות מזרחיות שתכליתן רוחנית וחברתית, בעוד הגישות המעשיות מבוססות על תפיסות רציונאליות והישגיות יותר.

יתרונות הגישה המתבוננת הם טיפוח הסתכלות פנימית, גמישות , ויסות רגשי ואיזון וכן שיפור הקשב ויכולת הריכוז. עולמו הפנימי של הילד הוא המפתח להצלחה בכל תחומי החיים, גם לימודיים וגם חברתיים.   כאשר ילד לומד מגיל צעיר לעצור ולהתבונן, הוא יפעל באופן זהה גם בזמן הלימודים. לכן חיבור לעולם פנימי ייצור מצב בו התלמיד יוכל לשלוט בחזקות שלו ולמתן את חולשותיו באופן מודע ורגוע ובכך יצליח להגיע להישגים גבוהים יותר.

חסרונות הגישה הן בעיקר העובדה שכדי לפעול על פיה, המורה צריך להאמין בכל ליבו בשיטה הזו ולהתחבר אליה. כפי שאמר ד"ר אורן ארגז, אי אפשר לקבל כלים כמו בכל שיטה אחרת, אלא צריך להאמין בגישה הזו ולדבוק בה לאורך כל הדרך.

לסיכום, לדעתי ניתן לשלב בין הגישות כל עוד עושים זאת נכון; באמצעות הבנה, הכלה וללא כפייה. יש להטמיע את אופי השיטה כבר מהגילאים הצעירים יותר, כך שגם ההורים ייחשפו לכך כמה שיותר מוקדם. כמו כן, יש להטמיע את השיטה צעד אחר צעד ולא בבת אחת כדי לא ליצור התנגדויות. דבר נוסף, הייתי מציעה לא לשווק את השיטה הזו כרוחנית כיוון שהנושא הרוחני הוא מאוד נישתי ויכול להוביל בקלות לאנטגוניזם. לכן, הייתי משווקת את יתרונות השיטה לצד מחקרים מדעיים שתומכים בה, ופחות משתמשת במונחים של "רוחניות", "מזרח", "בודהיזם" וכו'. איזון היא מילת המפתח כמו בכל דבר חדש.

מיכל יוסף.

# data[].attributes.headline
הגישה המתבוננת הנובעת ממסורות מזרחיות שהתכלית שלהן היא רוחנית וחברתית הינה גישה המאפשרת ללומד להתבונן אל תוך עולמו ולחפש משמעות כלומר להיות מונע ממוטיבציה פנימית ולא רק ממוטיבציה חיצונית  כפי שנהוג בפדגוגיה המסורתית. הלומד מגדיר מטרות עבור עצמו , יעדים ואת הדרך להשגתם תוך הכרתו את עצמו ואת עולמו הפנימי. אם עד היום מערכת החינוך הייתה מנחיתה את תוכנית הלימודים ועוסקת בלמידה מובנית ומונחית תוך הערכה הנעשית ע"י מבחנים, הגישה המתבוננת מפנה את הלומד לפתח יכולת לבחור מתוך התבוננות פנימית וסובייקטיביות ובכך מאפייני הלומד שיפתח יהיו פחות מושתתים על העולם החיצוני ועמידה בנורמות אלה מתוך אוטנטיות , יושרה , פיתוח זהות ודימוי עצמי. בעולם של המאה ה21 אשר משתנה בקצב ועמוס בגירויים לא פעם הלומדים וגם אלו אשר ממונים על העברת הידע מוצפים והולכים לאיבוד בתוך העולם המשתנה בקצב מסחרר ואנו מוצאים את עצמנו רודפים אחר עמידה בנורמות, איבוד התכלית וחוסר יכולת למצוא משמעות , הלמידה הופכת לא אפקטיבית ואינה מתאימה למאה ה21 ובכך לא פעם תלמידים רבים מאבדים עניין ולא מצליחים להשתלב במערכת החינוך. על כן על אף הביקורת על הגישה שאומרת כי הרוחניות היא ממוסחרת, שזה בזבוז זמן ומשאבים ועיוות הכוונה ועל אף האתגרים שהגישה מביאה עמה בעולם שאינו עוצר לרגע והיכולת לעצור, להתבונן פנימה ולחפש משמעות אינו דבר פשוט בעולם עמוס גירויים, עולם ממוסחר ושבוני על טכנולוגיה שמשתנה בכל רגע ובקצב מסחרר, על אף האתגרים והביקורת אני רואה חובה לשלב את הגישה המתבוננת במאה ה21. לדעתי למידה משמעותית ורלוונטית יכולה להתקיים רק כאשר הלומד מתבונן פנימה ומצליח למצוא משמעות בלמידה עבור עצמו. כאשר הלומד מוצא משמעות הוא מתחבר ללמידה יותר ואף מצליח להציב לעצמו מטרות ויעדים והמוטיבציה הפנימים מעודדת אותו להציב יעדים ומטרות ולמצוא את הדרך להשיגם. חייב לפתח אצל הלומד את היכולת להתבונן פנימה ולרכוש מיומנויות וכלים שיעזרו לו לפתח זהות וביטחון עצמי כל אלו מובילים להישגים ולהצלחה אישית שאינה תלויה בנורמות והשגיות חיצונית. כמובן שהיכולת להתבונן פנימה היא טכניקה הדורשת תרגול, היכולת לבצע רפלקציה אישית וקבוצתית דורשת בגרות ויכולת לקבל ביקורת ולצאת מתוך אנוכיות ולקבל את האחר והשונה וכמובן שאם האדם הממונה על העברת הידע אינו ידע לעשות זאת הוא אינו יוכל לדרוש מהלומדים לעשות זאת ועל כן יש צורך להכניס את גישת ההתבוננות למערכת החינוך ולשלבה בעולם של המאה ה21 אך אנשי החינוך צריכים להכיר את היתרונות של הגישה, להיות חשופים לחסרונות של הגישה ולאתגרים ולהיות מודעים לעצמם וליכולות שלהם להתבונן פנימה אל עצמם רק כך יוכלו להנגיש זאת לתלמידים. אני בטוחה שכאשר כל אדם ידע להתבונן פנימה, לבצע רפלקציה לעצמו ולתהליכיו ולבחור את בחירותיו מתוך משמעות נהפוך לחברה מקבלת יותר והלמידה תהפוך משמעותית יותר ובסופו של דבר נוכל כחברה להגיע להישגים רבים יותר מה גם שנפגוש חברה בה האדם יותר סבלני , רגוע יותר והמרוץ שאנו נמצאים בו יראה כפחות מטורף.

# data[].attributes.subject
הגישה המתבוננת הנובעת ממסורות מזרחיות שהתכלית שלהן היא רוחנית וחברתית הינה גישה המאפשרת ללומד להתבונן אל תוך עולמו ולחפש משמעות כלומר להיות מונע ממוטיבציה פנימית ולא רק ממוטיבציה חיצונית  כפי שנהוג בפדגוגיה המסורתית. הלומד מגדיר מטרות עבור עצמו , יעדים ואת הדרך להשגתם תוך הכרתו את עצמו ואת עולמו הפנימי. אם עד היום מערכת החינוך הייתה מנחיתה את תוכנית הלימודים ועוסקת בלמידה מובנית ומונחית תוך הערכה הנעשית ע"י מבחנים, הגישה המתבוננת מפנה את הלומד לפתח יכולת לבחור מתוך התבוננות פנימית וסובייקטיביות ובכך מאפייני הלומד שיפתח יהיו פחות מושתתים על העולם החיצוני ועמידה בנורמות אלה מתוך אוטנטיות , יושרה , פיתוח זהות ודימוי עצמי. בעולם של המאה ה21 אשר משתנה בקצב ועמוס בגירויים לא פעם הלומדים וגם אלו אשר ממונים על העברת הידע מוצפים והולכים לאיבוד בתוך העולם המשתנה בקצב מסחרר ואנו מוצאים את עצמנו רודפים אחר עמידה בנורמות, איבוד התכלית וחוסר יכולת למצוא משמעות , הלמידה הופכת לא אפקטיבית ואינה מתאימה למאה ה21 ובכך לא פעם תלמידים רבים מאבדים עניין ולא מצליחים להשתלב במערכת החינוך. על כן על אף הביקורת על הגישה שאומרת כי הרוחניות היא ממוסחרת, שזה בזבוז זמן ומשאבים ועיוות הכוונה ועל אף האתגרים שהגישה מביאה עמה בעולם שאינו עוצר לרגע והיכולת לעצור, להתבונן פנימה ולחפש משמעות אינו דבר פשוט בעולם עמוס גירויים, עולם ממוסחר ושבוני על טכנולוגיה שמשתנה בכל רגע ובקצב מסחרר, על אף האתגרים והביקורת אני רואה חובה לשלב את הגישה המתבוננת במאה ה21. לדעתי למידה משמעותית ורלוונטית יכולה להתקיים רק כאשר הלומד מתבונן פנימה ומצליח למצוא משמעות בלמידה עבור עצמו. כאשר הלומד מוצא משמעות הוא מתחבר ללמידה יותר ואף מצליח להציב לעצמו מטרות ויעדים והמוטיבציה הפנימים מעודדת אותו להציב יעדים ומטרות ולמצוא את הדרך להשיגם. חייב לפתח אצל הלומד את היכולת להתבונן פנימה ולרכוש מיומנויות וכלים שיעזרו לו לפתח זהות וביטחון עצמי כל אלו מובילים להישגים ולהצלחה אישית שאינה תלויה בנורמות והשגיות חיצונית. כמובן שהיכולת להתבונן פנימה היא טכניקה הדורשת תרגול, היכולת לבצע רפלקציה אישית וקבוצתית דורשת בגרות ויכולת לקבל ביקורת ולצאת מתוך אנוכיות ולקבל את האחר והשונה וכמובן שאם האדם הממונה על העברת הידע אינו ידע לעשות זאת הוא אינו יוכל לדרוש מהלומדים לעשות זאת ועל כן יש צורך להכניס את גישת ההתבוננות למערכת החינוך ולשלבה בעולם של המאה ה21 אך אנשי החינוך צריכים להכיר את היתרונות של הגישה, להיות חשופים לחסרונות של הגישה ולאתגרים ולהיות מודעים לעצמם וליכולות שלהם להתבונן פנימה אל עצמם רק כך יוכלו להנגיש זאת לתלמידים. אני בטוחה שכאשר כל אדם ידע להתבונן פנימה, לבצע רפלקציה לעצמו ולתהליכיו ולבחור את בחירותיו מתוך משמעות נהפוך לחברה מקבלת יותר והלמידה תהפוך משמעותית יותר ובסופו של דבר נוכל כחברה להגיע להישגים רבים יותר מה גם שנפגוש חברה בה האדם יותר סבלני , רגוע יותר והמרוץ שאנו נמצאים בו יראה כפחות מטורף.

# data[].attributes.body
בתיה מדגאר

# data[].attributes.headline
לפי דעתי אפשרי, נכון ואף רצוי לשלב בין הגישה המתבוננת (שיטה צעירה שנובעת מתפיסות עתיקות ביותר שהגיעו מהתורה הבודהיסטית) לצורכי למידה במאה ה-21. אנו נמצאים בעידן שהטכנולוגיה מפותחת ומובילה והילדים חשופים אליה במיוחד (לעיתים אף טובים בה יותר ממבוגרים ) יהיה נהדר לאזן את הלומד עם למידה על העולם הפנימי שלו, להכיר את עצמו מבפנים יעניק לו כלים להכיר ולשלוט בחוזקות שלו ובחולשות שלו באופן רגוע ועמוק, דבר שבימינו כמעט ולא לומדים ובטח שלא בדרך מרתקת זו. השיטה תלמד את הילדים (ואותנו המבוגרים) להתנתק מעט מהעולם החומרי בו אנו חיים ולנשום מבפנים, למקד את הריכוז בפנימיות שלנו, אני מאמינה מאוד שאדם (ילד) שיצליח להתחבר לפנימיות שלו יצליח לשפר את הריכוז והקשב שלו כלפי עצמו וכלפי הסביבה, יהפוך לאדם רגוע, שליו ומכיל יותר את עצמו ואת האחרים, יהיה אדם טוב יותר לעולם. וזה בתנאי שנשריש את השיטה בילדים  מגיל צעיר מאוד, שיגדלו לתוכה. החסרונות יכולות להיות שלא כולם יתחברו לשיטה, לא ישתפו פעולה וזה עלול לפגום בהצלחת התהליך, לכן אני חושבת שככל שיתחילו ללמד את הילדים בגיל צעיר, גילאי גן, ההפנמה שלהם תהיה טובה יותר ובעתיד נשיג עולם טוב יותר ונעים יותר בחברה טובה יותר.

# data[].attributes.subject
לפי דעתי אפשרי, נכון ואף רצוי לשלב בין הגישה המתבוננת (שיטה צעירה שנובעת מתפיסות עתיקות ביותר שהגיעו מהתורה הבודהיסטית) לצורכי למידה במאה ה-21. אנו נמצאים בעידן שהטכנולוגיה מפותחת ומובילה והילדים חשופים אליה במיוחד (לעיתים אף טובים בה יותר ממבוגרים ) יהיה נהדר לאזן את הלומד עם למידה על העולם הפנימי שלו, להכיר את עצמו מבפנים יעניק לו כלים להכיר ולשלוט בחוזקות שלו ובחולשות שלו באופן רגוע ועמוק, דבר שבימינו כמעט ולא לומדים ובטח שלא בדרך מרתקת זו. השיטה תלמד את הילדים (ואותנו המבוגרים) להתנתק מעט מהעולם החומרי בו אנו חיים ולנשום מבפנים, למקד את הריכוז בפנימיות שלנו, אני מאמינה מאוד שאדם (ילד) שיצליח להתחבר לפנימיות שלו יצליח לשפר את הריכוז והקשב שלו כלפי עצמו וכלפי הסביבה, יהפוך לאדם רגוע, שליו ומכיל יותר את עצמו ואת האחרים, יהיה אדם טוב יותר לעולם. וזה בתנאי שנשריש את השיטה בילדים  מגיל צעיר מאוד, שיגדלו לתוכה. החסרונות יכולות להיות שלא כולם יתחברו לשיטה, לא ישתפו פעולה וזה עלול לפגום בהצלחת התהליך, לכן אני חושבת שככל שיתחילו ללמד את הילדים בגיל צעיר, גילאי גן, ההפנמה שלהם תהיה טובה יותר ובעתיד נשיג עולם טוב יותר ונעים יותר בחברה טובה יותר.

# data[].attributes.body
ליאת ברכה.

# data[].attributes.headline
אני חושבת שבמיוחד היום בעידן הטכנולוגיה והמוחצנות וכל הגירויים החיצוניים וההתעסקות בהם יש צורך לשלב פדגוגי מתבוננת שתאזן את הלומד ותאמן אותו להתחבר לעולם הפנימי שלו להכיר את החזקות והחולשות שלו ולהפוך אותו להיות טוב יותר ובטוח יותר וכשאדם נמצא במצב כזה הוא הרבה יותר פתוח ללמידה ולפיתוח אישי החסרונות הן שאנחנו חיים בחברה שממוקדת על הבעת סולידריות כלפי האחר ודרישה מהפרט לצאת מתוך עצמו ולראות את עצמו כחלק מקבוצה  ועידוד לראיית האחר ובפדגוגיה מתבוננת יש התמקדות של האדם בעצמו ,בצרכיו ובשאיפות שלו והחיסרון הנוסף הוא שהיישום של פדגוגיה מתבוננת לא מתאימה לכל אחד כיוון שצריך חיבור רוחני ואמונה כדי ליישם אותה דבר שאין לכל אדם-אי אפשר ללמוד אותם בצורה טכנית.

# data[].attributes.subject
אני חושבת שבמיוחד היום בעידן הטכנולוגיה והמוחצנות וכל הגירויים החיצוניים וההתעסקות בהם יש צורך לשלב פדגוגי מתבוננת שתאזן את הלומד ותאמן אותו להתחבר לעולם הפנימי שלו להכיר את החזקות והחולשות שלו ולהפוך אותו להיות טוב יותר ובטוח יותר וכשאדם נמצא במצב כזה הוא הרבה יותר פתוח ללמידה ולפיתוח אישי החסרונות הן שאנחנו חיים בחברה שממוקדת על הבעת סולידריות כלפי האחר ודרישה מהפרט לצאת מתוך עצמו ולראות את עצמו כחלק מקבוצה  ועידוד לראיית האחר ובפדגוגיה מתבוננת יש התמקדות של האדם בעצמו ,בצרכיו ובשאיפות שלו והחיסרון הנוסף הוא שהיישום של פדגוגיה מתבוננת לא מתאימה לכל אחד כיוון שצריך חיבור רוחני ואמונה כדי ליישם אותה דבר שאין לכל אדם-אי אפשר ללמוד אותם בצורה טכנית.

# data[].attributes.body
הדס גורן

# data[].attributes.body
לדעתי יש מקום לשילב הגישה המתבוננת במאה ה-21 אך עם גבול מסוים אותו ניתן יהיה להתאים לפי סגנון התלמידים / הפידבקים שנקבל מהם.
העולם הפנימי של הילדים הוא המפתח לדעתי להצלחה בכל שאר תחומי החיים, גם הלימודיים והחברתיים כמובן.
חיבור לעולם פנימי יצור מצב בו התלמיד יוכל לשלוט בחוזקות שלו ולטפל בחולשות שלו באופן מודע ורגוע, על אף שהשיטה היא שיטה שקיימת כבר מאות שנים הרוגע והחיבור לפנימיות הוא דבר שחסר במיוחד במה ה-21 לדעתי.
ילד שיוכל להתחבר לעולם הפנימי שלו ישפר את הקשב שלו ויכולות הריכוז שלו במיוחד בעידן בו הטכנולוגיה היא השולטת
עם היתרונות הרבים של השיטה החסרונות הבולטים שלה הם שלא כל תלמיד ימצא לנכון להתחבר לעולם הפנימי שלו , והתנגדות ממספר מעט של אנשים (תלמידים / מורים / צוות הנהלה) עלולה לפגום בתהליך, חיבור לגישה המתבוננת חייבת להיעשות בצורה מלאה ובהסכמה על כל המשתתפים כי היא גישה מופשטת מאד בהתחלה שקשה להסביר את היישום שלה לדעתי.
כמו כל דבר חדש כמובן שיש לנסות ורק אחר כך לתהות על חסרונותיה אבל לדעתי כדאי לקחת מוטיבים מסויימים מהיגשה המתבוננת ולשלב אותם בצורה הקיימת ורק לאחר שגישה זו תוטמע בחברה הישראלית לנסות ולהטמיעה באופן מלא.
לסיכום: שלב אחרי שלב באלמנטים מסויימים ולא בבת אחת.

# data[].attributes.headline
ניסיון לשלב בין הפדגוגיה המתבוננת לבין הפדגוגיה המסורתית .  לירהז דורל  

# data[].attributes.subject
ניסיון לשלב בין הפדגוגיה המתבוננת לבין הפדגוגיה המסורתית .  לירהז דורל  

# data[].attributes.body
לדעתי אי אפשר ללמד ילדים מבלי לנסות לחבר אותם לעולם הפנימי שלהם כדי לחזק אותם כדי להגיע ללמידה מסורתית יותר חזקים ומוכנים. ברגע שילד ילד להיות מחובר לעצמו, במה הוא טוב ובמה הוא צריך להתחזק יוכל להביא את עצמו לידי ביטוי יותר בלמידה.

אין ספק שהביקורת כלפי הגישה לא תלויה בדבר , כלומר: שהיא רוחנית ממוסחרת ("עליה להודו") קידוש הפרט על חשבון הכלל
האם כולם יכולים להתחבר לרוחניות, האם זה מתאים לכולם.
כאדם לא כל כך חומרי צריך להנגיש את העניים של למידה אחרת רוחנית וחברתית בצורה נכונה לכולם וכמובן מותאמת גיל וסוג אוכלוסיית הלומדים

יש אפשרות לשלב בין הגישה המתבוננת לגישה המאה 21. על ידי הנגשת הידע, העולם הגלובלי מתקרב מאוד ולכן למידה מאחרים , ברחבי העולם נגישה מאוד. ישנה אפשרות ללמידה רוחנית פנימית על ידי הטכנולוגיות של המאה 21

# data[].attributes.headline
רבקה רותם אדרי

# data[].attributes.subject
רבקה רותם אדרי

# data[].attributes.body
לדעתי אפשרי נכון ואף חובה לשלב את הגישה המתבוננת במיוחד במאה ה21.
כמי שחיה בהודו כמה שנים וחקרה את התרבות ההינדית והבודהיסטית בה ההתבוננות היא מושרשת מלידה אני רואה בגישה זו תועלת רבה.
היום אני חיים בעולם שהוא מלא בגירויים, בטכנולוגיה, בהרבה דברים שקשורים לחוץ - ההתבוננות מאפשרת את המבט הזה פנימה.
למקד את הריכוז והנשימה פנימה וללמוד אותנו כפי שאנחנו.
ברגע שילד ילמד מגיל צעיר לעצור ולהתבונן הוא גם יוכל להתרכז יותר בלימודים ולהגיע להישגים גבוהים יותר.
התלמיד יכיר את עצמו טוב יותר, את חולשותיו וחוזקותיו, יפגוש את עצמו ויוכל להביא את זה לידיי ביטוי בלימודים.
יידע לשלוט בתגובות שלו, ילמד לעצור ולחשוב והכי חשוב - לנשום.
פעולה כל כך פשוטה וטבעית אבל שמעלים אותה למודעות קורים דברים נפלאים.
אני כמובן מבינה את הביקורת כלפי הגישה אבל אני חושבת שיש עניין באופן שבו מציגים את הדברים, יש אנשים שרק המחשבה שזה מגיע מהמזרח תרתיע אותם - לכן אפשר להתחיל ובלהציג את הגישה באופן מחקרי ומדעי ופחות באופן רוחני.
אני שומעת את הביקורת שעולה כלפי הגישה וחושבת שהיא נובעת מפחד.
אחד הדברים הראשונים שמרגישים שעוצרים רגע ומתבוננים פנימה הוא פחד.
לא מסכימה עם זה שמדובר באופנה חולפת או שזה מחייב איזשהי אמונה מסויימת ולא הכרתי אדם שמתרגל מדיטציה ושזה לא הטיב איתו, במיוחד במאה ה21.

# data[].attributes.headline
פדגוגיה מתבוננת-  שיטה צעירה  נובעת מהתפיסות העתיקות ביותר, המושרשות בתורה הבודהיסטית.  לעומת גישות העשיות שהן  יושבת על בסיסים רציונאליים . הפדגוגיה עוסקת  בהתבוננות הפנימית ובביסוס קשר אלטרנטיבי  בבני אדם דרך : מיינדפולנס, קונטמפלציה ורפלקציה. היתרונות  של הגישה פדגוגיה מתבוננת: טיפוח התבונות פנימית, שיפור יכולת ההתמודדות עם שינויים וקונפליקטים , איזון מנטאלי וויסות רגשי, שיפור הקשב ויכולת הריכוז.  החסרונות של הגישה : רוחנית ממוסחרת - אופנה שחולפת ,בזבוז משאב זמן, עיוות הכוונה ורתימה פונקציונאלית - רתימה לצורך שימוש לקידום  המאה 21,  יישומה מחייב חיבור רוחני לתפיסה - מחייב אמונה והתחברות  של המנהלים כגון : בית ספר תל חי בתל אביב).לסיכום יהיה  ניתן לשלב בין הגישה המתבוננת לגישה המאה 21.במאה ה21 אנחנו חשופים לרשתות מידע בכל עת אמצעי תקשורת כלומר המדיה במאה 21  מבקשים את תשומת לבנו החוצה הרחק מעצמינו, מה שמקשה עלינו לשמור על יציבות רגשית ולתת תשומת לב לדברים שאנו מאמינים שהם החשובים ביותר. בעוד הפדגוגיה המתבוננת מבקשת להתמודד עם בעיות אלה באמצעות שילוב והסתכלות פנימית עצמית הן של הצוות החינוכי והן של התלמידים ע"י רפלקציה, מיינדפולס  והקונטמפלציה – עיסוק במדיטציה.שירן עלמו אצ'נפה

# data[].attributes.subject
פדגוגיה מתבוננת-  שיטה צעירה  נובעת מהתפיסות העתיקות ביותר, המושרשות בתורה הבודהיסטית.  לעומת גישות העשיות שהן  יושבת על בסיסים רציונאליים . הפדגוגיה עוסקת  בהתבוננות הפנימית ובביסוס קשר אלטרנטיבי  בבני אדם דרך : מיינדפולנס, קונטמפלציה ורפלקציה. היתרונות  של הגישה פדגוגיה מתבוננת: טיפוח התבונות פנימית, שיפור יכולת ההתמודדות עם שינויים וקונפליקטים , איזון מנטאלי וויסות רגשי, שיפור הקשב ויכולת הריכוז.  החסרונות של הגישה : רוחנית ממוסחרת - אופנה שחולפת ,בזבוז משאב זמן, עיוות הכוונה ורתימה פונקציונאלית - רתימה לצורך שימוש לקידום  המאה 21,  יישומה מחייב חיבור רוחני לתפיסה - מחייב אמונה והתחברות  של המנהלים כגון : בית ספר תל חי בתל אביב).לסיכום יהיה  ניתן לשלב בין הגישה המתבוננת לגישה המאה 21.במאה ה21 אנחנו חשופים לרשתות מידע בכל עת אמצעי תקשורת כלומר המדיה במאה 21  מבקשים את תשומת לבנו החוצה הרחק מעצמינו, מה שמקשה עלינו לשמור על יציבות רגשית ולתת תשומת לב לדברים שאנו מאמינים שהם החשובים ביותר. בעוד הפדגוגיה המתבוננת מבקשת להתמודד עם בעיות אלה באמצעות שילוב והסתכלות פנימית עצמית הן של הצוות החינוכי והן של התלמידים ע"י רפלקציה, מיינדפולס  והקונטמפלציה – עיסוק במדיטציה.שירן עלמו אצ'נפה

# data[].attributes.headline
האם לדעתך אפשרי ונכון לשלב בין הגישה המתבוננת, הנובעת ממסורות מזרחיות שתכליתן רוחנית וחברתית, לצורכי למידה הישגית של המאה ה-21? (התייחסו לשני צידי המטבע- ליתרונות ולחסרונות של הגישה).

# data[].attributes.subject
האם לדעתך אפשרי ונכון לשלב בין הגישה המתבוננת, הנובעת ממסורות מזרחיות שתכליתן רוחנית וחברתית, לצורכי למידה הישגית של המאה ה-21? (התייחסו לשני צידי המטבע- ליתרונות ולחסרונות של הגישה).