# data[].attributes.headline
 יאיר אלחדד חופש הביטוי

# data[].attributes.subject
 יאיר אלחדד חופש הביטוי

# data[].attributes.body
הסרטון קשור לחופש הביטוי כי הוא מראה שאף על פי שלכל אחד מהם יש דעה אחרת על הנושא הם עדיין חופשיים להביע את הדעה שלהם

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן | חדשות - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
"זו מצווה להתגייס": החרדים והמילואימניקים שנפגשו כדי לדבר על חוק הגיוס

# data[].attributes.headline
איתמר ישרים - הזכות לפרטיות 

# data[].attributes.subject
איתמר ישרים - הזכות לפרטיות 

# data[].attributes.body
https://he.wikipedia.org/wiki/%D7%A7%D7%99%D7%99%D7%9E%D7%91%D7%A8%D7%99%D7%93%D7%92%27_%D7%90%D7%A0%D7%9C%D7%99%D7%98%D7%99%D7%A7%D7%94

הזכות לפרטיות - הזכות של אדם לחיות את חייו בלי חדירה לא מוצדקת על ידי אחרים, לשמור על המידע האישי שלו, על חייו הפרטיים ועל חירותו מפני פיקוח, חשיפה או התערבות לא רצויה.

בקישור מתואר האירוע ״פרשת קיימברידג׳ אנליטיקה״ שבו נפגעה הזכות לפרטיות בכך שהחברה הבריטית אספה באופן לא חוקי פרטים על עשרות מיליוני משתמשים בפייסבוק מבלי שקיבלה אישור לכך.

# data[].attributes.headline
עיקרון הכרעת הרוב - שנהב לקיה

# data[].attributes.subject
עיקרון הכרעת הרוב - שנהב לקיה

# data[].attributes.body
התמונה מראה איך בחברה דמוקרטית ההחלטות מתקבלות לפי הכרעת הרוב.

החלק האדום הגדול בגרף מייצג את דעת הרוב

והאגרוף מראה את הכוח שיש לרוב להשפיע ולקבוע. זה מסביר שבדמוקרטיה לא כל אחד יכול להחליט לבד אלא הולכים לפי מה שרוב האנשים חושבים

# data[].attributes.headline
איה - עקרון הסובלנות

# data[].attributes.subject
איה - עקרון הסובלנות

# data[].attributes.body
עקרון הסובלנות עוסק בקבלת השונה ומתן יחס מכבד לשונים לדעותיהם ולאורח חייהם.

הכתבה מתקשרת לנושא בכך שמשרד החינוך קיבל החלטות לקיצוץ בכספים הניתנים לתכנית קידום סובלנות לקהילה הלהטבית ובכך מתייחס בחוסר סובלנות קשה כלפי הקהילה. התוכנית נועדה לחנך תלמידים לקבל את השונה ולפתח סביבה חינוכית שוויונית ובטוחה, והקיצוץ בה עלול לפגוע ביכולת להטמיע ערכי סובלנות בחברה.

# data[].attributes.headline
שיר חופש התנועה- יואב חדידה

# data[].attributes.subject
שיר חופש התנועה- יואב חדידה

# data[].attributes.body
בין גבולות ודרכים פתוחות,

כל אדם חולם ללכת בבטוחות.

בלי מחסום, בלי פחד בדרך,

לבחור מסע, לבחור מולדת.

החופש לנוע זכות יסוד,

שומר על כבוד, נותן עוד ועוד.

כשחוסמים את הדרך, זה עוול כבד,

כי לכל אדם יש חלום – ללכת קדימה תמיד.

דרכים נפתחות, גשרים נבנים,

אנשים שונים נפגשים, מתקרבים.

חופש התנועה הוא לא רק מעבר,

הוא סמל לחיים חופשיים, ללא מחסור ומחסור

השיר מבטא את הזכות לחופש התנועה, שהיא אחת מזכויות היסוד במדינה דמוקרטית.

בשיר מתוארת האפשרות של כל אדם לנוע בחופשיות –לבחור את הדרך שלו, לעבור ממקום למקום בלי מגבלות שרירותיות, ולחיות ללא פחד ממחסומים ומאיסורים.

המסר הוא שחופש התנועה הוא לא רק מעבר פיזי ממקום למקום, אלא גם סמל לחירות, לשוויון ולכבוד האדם. כאשר חוסמים לאדם את חופש התנועה, פוגעים בזכויותיו הבסיסיות ובאפשרות שלו לממש את חייו.

# data[].attributes.headline
אני בחרתי בסרטון שמסבי

# data[].attributes.body
אני בחרתי בסרטון שמסביר מה זה בעצם זכות המיעוט בסרטון מסבירים שחשוב לשמור גם על הקבוצות הקטנות ולא רק על הרוב כדי שלא ידחקו אותן הצידה זה אומר שגם אם יש רוב שמחליט משהו עדיין צריך להגן על זכויות של מי שחושב אחרת או שייך לדת או תרבות אחרת הבנתי מהסרטון שבלי לשמור על זכויות מיעוט הדמוקרטיה לא באמת הוגנת כי אז הרוב יכול פשוט להשתיק את כל השאר זה חיזק לי את ההבנה שצריך לתת מקום לכולם גם אם הם מיעוט עידו סקלר

# data[].attributes.headline
זכויות פוליטיות אזרחיות

# data[].attributes.subject
זכויות פוליטיות אזרחיות

# data[].attributes.body
בכתבה מדובר על זה שהממשלה מנסה להגביל עמותות או ביקורת פוליטית. זה קשור ישירות לזכויות אזרח פוליטיות, כי זכויות כאלה כוללות:

חופש הביטוי – היכולת להביע דעה, גם אם היא ביקורתית כלפי השלטון.

חופש ההתאגדות – האפשרות להתארגן בעמותות, מפלגות או קבוצות פוליטיות כדי לקדם רעיונות.

הזכות להשתתף בהליך הדמוקרטי – בלי לנסות להשתיק דעות אחרות.

הכתבה מראה איך בפועל יש ניסיונות לפגוע בחופש הזה. אם לאנשים או עמותות לא נותנים להתבטא או להתאגד, זה פוגע ביכולת שלהם להשפיע על המדינה ועל הפוליטיקה.

ליאן תשובה

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מרדכי קרמניצר

# data[].attributes.attachment_link.title
הממשלה רוצה להשתיק כל ביקורת, ומעלה על הכוונת את זכויות האדם

# data[].attributes.attachment_link.description
הצעת החוק להגבלת עמותות המתנגדות לממשלה מעמידה את שלטון החוק בסימן שאלה ומחליפה אותו בפוליטיקה רקובה של אפליה. תעמולת הכזב סביב החוק אינה מפתיעה, אך שתיקת האופוזיציה היא סימן נוסף להתפוררות הדמוקרטיה

# data[].attributes.headline
עידן סויבלזון-הזכות לכבוד 

# data[].attributes.subject
עידן סויבלזון-הזכות לכבוד 

# data[].attributes.body
הזכות לכבוד באה לביטוי בסרטון בכך שהוא מסביר על זה שהזכות לחיות בכבוד נובעת קודם כל מזכויות בסיסיות כי אם אין לנו זכויות בסיסית נחיה בשפל ולא בכבוד

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
נעמה כהן ברוכי

# data[].attributes.attachment_link.title
ערך כבוד האדם

# data[].attributes.headline
יובל יסעור לנדאו - הזכות לשם טוב

# data[].attributes.subject
יובל יסעור לנדאו - הזכות לשם טוב

# data[].attributes.body
בתמונה רואים דרכים ובמות שונות שבהם אפשר לפגוע בשם הטוב של האדם, במוניטין שלו.

כצה מהדוגמאות שנמצאות בתמונה הם הוצאת דיבה בדרכים של שקרים, מוצא, דת, בדיבור, פרסום מידע שגוי ועוד.

# data[].attributes.headline
הנושא שבחרתי הוא הזכות

# data[].attributes.body
הנושא שבחרתי הוא הזכות להליך משפטי הוגן

יש פה סרטון ממשפט אייכמן ששודר בכאן 11

הסרטון מראה שגם בן אדם כמו אייכמן שעשה דברים נוראיים לדוגמא עבירות נגד העם היהודי קיבל בישראל משפט הוגן עם שופטים עורכי דין והזדמנות להגן על עצמו גם אחרי כל הדברים הנוראים שאמרו עליו היה לו עדיין הזדמנות לטהר את שמו אך זה לא צלח והוא הוצא להורג ( הבן אדם היחיד שהוצא להורג).

זה חשוב כי זה מראה שדמוקרטיה שומרת על חוקים ועל זכויות גם למי שלא מגיע לו בעינינו.

אני חושב שאם נותנים הליך הוגן לאייכמן צריך לתת את זה לכל אחד לא משנה איזה דברים הוא עשה.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן | חדשות - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
"כאן נפגוש רוצח מסוג חדש": משפט אייכמן נפתח בירושלים | היום לפני

# data[].attributes.headline
אלון קרני בחירות כלליות

# data[].attributes.subject
אלון קרני בחירות כלליות

# data[].attributes.body
הזכות לבחירות כלליות באה לידי ביטוי בתמונה בכך שאפשר לראות אזרחים מרקע שונה שכולם באים להצביע ביום הבחירות וכולם ממשים את הזכות שלהם לבחור ללא קשר לרקע שממנו הם באים

# data[].attributes.headline
נדב קצב העדפה מתקנת

# data[].attributes.subject
נדב קצב העדפה מתקנת

# data[].attributes.body
המושג שבא לידי ביטוי בתמונה הוא העדפה מתקנת, העדפה מתקנת היא הענקת הטבות לקבוצות אוכלוסייה מקופחת או מוחלשת בשביל לצמצם את הפערים, בתמונה רואים שהאיש על כיסא הגלגלים יותר גבוה מהאיש בלי כיסא הגלגלים וזה בשביל לעזור לו להיות בעל אותו משקל כמו האיש בחי כיסא הגלגלים.

# data[].attributes.headline
אלונה קפלן - עקרון שלטון העם 

# data[].attributes.subject
אלונה קפלן - עקרון שלטון העם 

# data[].attributes.body
בכתבה מתואר משאל עם בשווייץ שבו האזרחים החליטו להגדיל את הפנסיה ולדחות את העלאת גיל הפרישה. הקשר לעקרון שלטון העם הוא שההחלטות מתקבלות ישירות על ידי האזרחים, מה שממחיש שהכוח במדינה שייך לעם ולא רק לנבחרי ציבור

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ערן הילדסהיים

# data[].attributes.attachment_link.title
השוויצרים החליטו להעלות לעצמם את הפנסיה במשאל עם

# data[].attributes.attachment_link.description
בניגוד למגמה העולמית ולמרות אזהרות הממשלה השוויצרית, אזרחי שווייץ הצביעו בעד תוספת לפנסיה ונגד העלאת גיל הפרישה * כעת הממשלה בברן תצטרך להתמודד עם כאב הראש האדיר של איך מממנים את כל הדבר הזה * ”מסר נפלא לאלה שעבדו קשה כל חייהם” * פרשנות

# data[].attributes.headline
שירה אדר- גישה סוציאלית דמוקרטית

# data[].attributes.subject
שירה אדר- גישה סוציאלית דמוקרטית

# data[].attributes.body
הקריקטורה מציגה עץ גדול ועליו מטפסים אנשים וילדים כדי לקטוף תפוחים. חלקם מצליחים להגיע, אחרים נופלים אך מתחת לעץ פרושה רשת ביטחון שתופסת את מי שנופל ומונעת ממנו להיפגע.

התמונה הזו ממחישה את העיקרון הסוציאל דמוקרטי: בחברה סוציאל דמוקרטית כולם מנסים להתקדם, ללמוד, להתפרנס ולחיות בכבוד. אך לא כולם מצליחים באותה מידה. לכן המדינה מספקת רשת ביטחון מערכות כמו בריאות ציבורית, ביטוח לאומי וחינוך נגיש כדי לתמוך באזרחים בשעת קושי ולוודא שאף אחד לא נופל לגמרי.

הרשת מסמלת את הסולידריות החברתית והאחריות של המדינה לדאוג גם לחלשים.

# data[].attributes.attachment_link.title
העולם אינו שטוח - תלם

# data[].attributes.headline
עקרון בחירות חשאיות - נועם אלוני

# data[].attributes.subject
עקרון בחירות חשאיות - נועם אלוני

# data[].attributes.body
בחירות חשאיות הן עיקרון דמוקרטי שמשמעותו היא שכל אזרח מצביע באופן אישי, חופשי וללא חשש מגורם חיצוני כלומר שאף אחד לא יודע במי בחרתי. כלומר, רק הבוחר יודע כיצד הצביע ובמי בחר.

דבר זה נועד בכדי להבטיח שהבוחר לא יושפע מלחצים של גורמים שונים שישפיעו על בחירתו.

מאפיין זה מאפשר בחירה חופשית.

בקריקטורה שיצרתי ניתן לראות פגיעה בעקרון זה.

רואים אדם מצביע בבחירות (סודיות..) כאשר מאחוריו עומד אדם אחר. ניתן לראות על פניו של המצביע שהוא לחוץ ומבוהל מכך שאדם אחר מסתכל עליו ושופט את הבחירות שלו. זהו ניגוד מוחלט לעקרון הבחירות החשאיות.

# data[].attributes.headline
הגישה הנאו ליברלית- נטע מורפורגו

# data[].attributes.subject
הגישה הנאו ליברלית- נטע מורפורגו

# data[].attributes.body
הגישה הנאו ליברלית-

הגישה הנאו ליברלית מייצגת גישה בה המדינה מתערבת פחות בחיי הכלכלה של האזרחים. הם לוקחים פחות מסים וכך גם נותנים פחות קצבאות וסבסודים. אנשים בעלי הון רב מרוויחים מגישה זו ואילו אנשים בעלי קשיים כלכליים מתקשים עוד יותר בגלל החוסר בקצבאות.

הקריקטורה מציגה איש שנראה מרוצה לידו שלט שכתוב בו ״פרטי״ המסמל את ההפרטה בה הגישה דוגלת. האיש מייצג את בעלי ההון אשר מרוויחים מההפרטה משום שהם ישלמו פחות מסים ורווחיהם יגדלו. לידם נראים אנשים הנראים פחות מרוצים ומודאגים מההפרטה, מהפחתת הקצבאות ומהפחתת הדאגה וההתערבות מצד השלטון והמדינה.

# data[].attributes.headline
הזכות לחיים ולביטחון

# data[].attributes.subject
הזכות לחיים ולביטחון

# data[].attributes.body
המושג: הזכות לחיים ולביטחון-

בתמונה רואים דמויות נייר מחוברות במעגל, כששתי ידיים גדולות מקיפות אותן ומעניקות להן תחושת הגנה. התמונה מסמלת את הזכות לחיים ולביטחון – זכות בסיסית של כל אדם לחיות ולהרגיש מוגן מפני סכנות, אלימות או פגיעה. המעגל מייצג את כלל בני האדם, ואילו הידיים מסמלות את תפקיד החברה והמדינה להגן על חיי האנשים ולשמור על ביטחונם.

# data[].attributes.body
בסרטון מוצג הסבר על החופש לדת בו מדברים על ההבדל מחופש מדת ועל הזכויות והחופש שעקרון זה נותן, חופש לדת הוא החופש להאמין במה שאתה רוצה איך שאתה רוצה ולנהוג לפי זה

# data[].attributes.headline
עריצות הרוב - אליה נקר

# data[].attributes.subject
עריצות הרוב - אליה נקר

# data[].attributes.body
בקריקטורה רואים איך הרוב משתמש בכוח שלו ודוחף את המיעוט הצידה, כאילו אין לו זכות להגיד או להשפיע. זה בדיוק מה שנקרא עריצות הרוב – מצב שבו במקום שהרוב יכבד את המיעוט, הוא פשוט כופה את מה שהוא רוצה ומוחק את הקול של האחרים.

# data[].attributes.headline
דריה עזרן- בחירות שוויוניות

# data[].attributes.subject
דריה עזרן- בחירות שוויוניות

# data[].attributes.body
בחירות שוויוניות הן תנאי הכרחי לקיומן של בחירות דמוקרטיות והן באות לידי בקריקטורה בכך שמוצגות ההצבעות של ראש הממשלה ושל אזרח אנונימי, ומאזניים שמראות שלבחירה שלהן יש אותה משקל. בחירות שוויוניות מממשות את עיקרון השוויון בכך שהן מעניקות לקול של כל אזרח חשיבות זהה.

# data[].attributes.headline
אורי סולם: עריצות הרוב

# data[].attributes.subject
אורי סולם: עריצות הרוב

# data[].attributes.body
עריצות הרוב הוא מצב שבו הרוב במדינה מדכא את המיעוט, פוגע בזכויות האדם הבסיסיות ונוהג באכזריות, ובכך סותר את עקרונות הדמוקרטיה, שבהכרח מחייבת הגנה על זכויות האזרח ועל חירויות הפרט.

בכתבה השופט אהרן ברק אומר שבישראל מתחילה להתפתח עריצות של הרוב. הכוונה היא שהרוב בכנסת (מי שנמצא בשלטון) משתמש בכוח שלו כדי להעביר חוקים ולהחליט דברים בלי להתחשב בדעות של המיעוט למשל, בלי להקשיב לאופוזיציה או לציבור שלא הסכים איתם.

זה מבטא את "עריצות הרוב" כי בדמוקרטיה הרוב לא אמור לעשות מה שבא לו הוא צריך גם לשמור על זכויות של קבוצות קטנות, של אנשים שחושבים אחרת. כשזה לא קורה זו כבר לא דמוקרטיה שוויונית, אלא שלטון כוחני של הרוב.

# data[].attributes.attachment_link.title
אהרון ברק: ”בישראל מתחילה להתפתח עריצות של הרוב” – רשת מקומונים בשרון | השבוע בנתניה

# data[].attributes.headline
העדפה מתקנת נדב קצב 

# data[].attributes.subject
העדפה מתקנת נדב קצב 

# data[].attributes.body
העדפה מתקנת היא בעצם הענקת טובה זמנית לקבוצות או אוכלוסיות מוחלשות בכדי לצמצם את הפערים שנוצרו ביניהם לבין שאר החברה, בכתבה רואים כי המילואימניקים (הקבוצה המוחלשת) מקבלת טובה זמנית (הקלה בקבלה לאוניברסיטות).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ח״כ אריאל קלנר (הליכוד) יחד עם "תנועת המילואימניקים דור הניצחון" הודיעו היום (רביעי) על הצעת חוק חדשה שהוגשה ואושרה במזכירות הכנסת אשר תתעדף משרתי מילואים במסגרת הליך האפליה המתקנת שניתנים לקבוצות שונות המבקשות להתקבל ללימודים במוסדות האקדמאיים.

במציאות כיום, קבוצות רבות של בני מיעוטים, בני המגזר החרדי ועולים חדשים נהנים בהקלות בקבלה ללימודים אקדמאיים. הצעת החוק כאמור מבקשת להוסיף את משרתי המילואים כקבוצה נוספת הזכאית להקלות בקבלה לאוניברסיטה.

עפ״י הצעת החוק, יחויבו המוסדות להשכלה גבוהה לקיים אפליה מתקנת למען משרתי המילואים, באותו השיעור של האפליה שהמוסדות מקיימים כלפי אוכלוסיות אחרות מטעמי שוויון. בנוסף, הצעת החוק מבקשת להפסיק את הסבסוד הניתן מטעם המדינה למי שלא שירת בצבא או במילואים, לאפשר לסטודנטים המשרתים במילואים תיעדוף בקבלה למעונות סטודנטים וכן להקים טריבונל משפטי שיטפל בערעורי סטודנטים בשל שירות המילואים שלהם.

בין יוזמי הצעת החוק ניתן למנות את ח"כ יצחק קרויזר (עוצמה יהודית) וח"כ שרון ניר (ישראל ביתנו). ח"כ אריאל קלנר מסר: "מי שנותן, צריך לקבל. מי שלא נותן, שישלם את מחיר לימודיו".

"אין סיבה שמדינת ישראל תממן את אלה שלא משרתים בסכומים מטורפים", הסביר קלנר, "סטודנט למדעי החברה מסובסד בכ- 20 אלף ש״ח לשנה, סטודנט למדעי הרוח מסובסד בכ 36 אלף ש״ח לשנה, סטודנט לרפואה מסובסד בכ 55 אלף ש״ח לשנה וסטודנט למדעי הטבע מסובסד בכ 76 אלף ש״ח לשנה. הצעת החוק הזו באה לתקן אפליה קשה במוסדות האקדמיים בישראל כנגד המשרתים ולתת להם ולו במקצת מהגמול שמגיע להם. אני מודה לתנועת מילואימניקים דור הניצחון על שיתוף הפעולה".

רס"ן במיל. גלעד אך, יו"ר תנועת "מילואימניקים עד הניצחון" אמר: "אנו מברכים את ח"כ קלנר ושאר הח"כים על קידום חוק חשוב זה. הצעת החוק מבקש להעלות על נס את פועלם של סטודנטים המשרתים במילואים ולכלול אותם בתוך קבוצות הזוכות להעדפה בקבלה ללימודים, למעונות ולסבסוד באקדמיה. הצעת החוק קובעת בפשטות כי מי שנתן יותר למדינה יהיה זכאי יותר לקבל ממנה בחזרה. זהו ניצחון השכל הישר".

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
מילואימניקים

# data[].attributes.attachment_link.title
הגיע הזמן: הצעת החוק להעדפה מתקנת למילואימניקים באקדמיה יוצאת לדרך | פרסום ראשון

# data[].attributes.attachment_link.description
במציאות הנוכחית במדינת ישראל, נוצר מצב אבסורדי בו סטודנטים שהביעו תמיכה בטרור זכאים לקבלת תיעדוף מהמדינה בעוד שסטודנטים שמשרתים אותה בשירות מילואים לא זכאים לכך