# data[].attributes.headline
אימאן אבו רכבה 

# data[].attributes.subject
אימאן אבו רכבה 

# data[].attributes.body
הפיתוח הטכנולוגי

# data[].attributes.attachment_link.title
מורה נגד מכונה: הפיתוח הטכנולוגי שמאיים על מערכת החינוך

# data[].attributes.headline
יאסר אלקרעאן

# data[].attributes.subject
יאסר אלקרעאן

# data[].attributes.body
הנושא הוא אל הסטוריה של המדינה

# data[].attributes.headline
יניב מיימון: נושא המחקר כיצד פלסטיק עלול להשפיע על הבריאות 

# data[].attributes.subject
יניב מיימון: נושא המחקר כיצד פלסטיק עלול להשפיע על הבריאות 

# data[].attributes.headline
הפרעת קשב  היא אחת ההפרעות הנוירו-התפתחותיות השכיחות ביותר בילדות.  זה בדרך כלל מאובחן לראשונה בילדות ולעתים קרובות נמשך לבגרות.  ילדים עם הפרעות קשב וריכוז עלולים להתקשות בתשומת לב, לשלוט בהתנהגויות אימפולסיביות (עשויים לפעול מבלי לחשוב מה תהיה התוצאה), או להיות פעילים מדי.

# data[].attributes.subject
הפרעת קשב  היא אחת ההפרעות הנוירו-התפתחותיות השכיחות ביותר בילדות.  זה בדרך כלל מאובחן לראשונה בילדות ולעתים קרובות נמשך לבגרות.  ילדים עם הפרעות קשב וריכוז עלולים להתקשות בתשומת לב, לשלוט בהתנהגויות אימפולסיביות (עשויים לפעול מבלי לחשוב מה תהיה התוצאה), או להיות פעילים מדי.

# data[].attributes.body
בותינה אבו שנדי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Please click here if you are not redirected within a few seconds.

Stanford marshmallow experiment

The Stanford marshmallow experiment was a study on delayed gratification in 1972 led by psychologist Walter Mischel, a professor at Stanford University. In this study, a child was offered a choice between one small but immediate reward, or two... Wikipedia

Feb 21, 2021 · Marshmallow Experiment"The Marshmallow Test" Book : https://amzn.to/3aZWSyHFull Video of ...
Duration: 7:17
Posted: Feb 21, 2021

Apr 29, 2010 · We ran a duplicate of Stanford University's "Marshmallow Experiment" with our own Flood ...
Duration: 4:43
Posted: Apr 29, 2010

Mar 19, 2021 · Learn more about the Stanford Marshmallow Test on my blog! https://practicalpie.com/stanford ...
Duration: 7:15
Posted: Mar 19, 2021

Washington DC (Hagerstown MD), Virginia

From your IP address - Learn more

# data[].attributes.attachment_link.title
Stanford marshmallow experiment - Google Search

# data[].attributes.attachment_link.description
Please click here if you are not redirected within a few seconds. Stanford marshmallow experiment The Stanford marshmallow experiment was a study on delayed gratification in 1972 led by psychologist Walter Mischel, a professor at Stanford University. In this study, a child was offered a choice between one small but immediate reward, or two...

# data[].attributes.body
המחקר על אלימות בבית ספר

# data[].attributes.body
מחקר של תלמידים עם תווית כפולה- הקשר בין תלמידים מחוננים המאובחנים עם לקות למידה או הפרעת קשב וריכוז

# data[].attributes.headline
איך הקורונה השפיעה כלכלית על בני זוג (מילנה)

# data[].attributes.subject
איך הקורונה השפיעה כלכלית על בני זוג (מילנה)

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן | חדשות - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
חרדים מהעתיד: זוגות שפוטרו מנסים לשרוד את משבר קורונה

# data[].attributes.headline
אלעד שקורון - שמחה גורמת לבריאות ודוחה סרטן ריאות

# data[].attributes.subject
אלעד שקורון - שמחה גורמת לבריאות ודוחה סרטן ריאות

# data[].attributes.body
מצורף מאמר בתגובות
-

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
סרטן הריאות הוא תוצר של דלקת ומערכת חיסון לא מתפקדת, ולדיכאון יש חלק בהחמרת המצב.דיכאון משפיע באופן לא פרופורציונלי על חולי סרטן ריאות, עם השיעורים הגבוהים ביותר מכל סוגי הסרטן, כך במחקר חדש שפורסם

"ליהודים הייתה אורה ושמחה" רגשות צילום: pixabay

עידו וולף רופא וחוקר סרטן מנהל המערך האונקולוגי באיכילוב וראש בית הספר לרפואה באוניברסיטת תל אביב, מפרסם כי מחקר מרתק ומקורי מצא שדיכאון קשור לתגובה דלקתית וזו גורמת לטיפול האימוני לעבוד פחות טוב בסרטן ריאה. קשר חזק של נפש-מערכת החיסון-תגובה לטיפול.

סרטן הריאות הוא תוצר של דלקת ומערכת חיסון לא מתפקדת, ולדיכאון יש חוסר ויסות דומה. דיכאון משפיע באופן לא פרופורציונלי על חולי סרטן ריאות, עם השיעורים הגבוהים ביותר מכל סוגי הסרטן. דלקת מערכתית ודיכאון גורמים להישרדות של סרטן ריאות של תאים לא קטנים, אך קיומו והיקף ההתרחשות המשותפת אינם ידועים.

גוף ונפש.
מחקר מרתק ומקורי מצא שדיכאון קשור לתגובה דלקתית וזו גורמת לטיפול האימוני לעבוד פחות טוב בסרטן ריאה.
קשר חזק של נפש-מערכת החיסון-תגובה לטיפול.
האם צריך לתת יותר טיפולים כנגד דיכאון?
שווה מחקר נוסף. https://t.co/7UsuZEpOeZ
- עידו וולף (@IdoWolf1) March 8, 2023

נחקר הקשר בין רמות סמן ביולוגי של יחס דלקת מערכתית לבין תסמיני הדיכאון של החולים, עם ההשערה כי חומרת הדיכאון תהיה קשורה באופן מובהק לדלקת ירודה מבחינה פרוגנוסטית. סרטן ריאות של תאים לא קטנים שאובחן לאחרונה אצל חולים בדיכאון אושש את התזה. נתונים חדשים מראים שתסמיני הדיכאון של החולים היו קשורים באופן אמין לסמנים ביולוגיים של דלקת מערכתית רלוונטית לריאות.

המחקר נעשה על ידי מרכז הסרטן המקיף של אוניברסיטת אוהיו ארה"ב.

# data[].attributes.attachment_link.title
מחקר חדש: שמחה גורמת לבריאות ודוחה סרטן ריאות - בחדרי חרדים

# data[].attributes.attachment_link.description
סרטן הריאות הוא תוצר של דלקת ומערכת חיסון לא מתפקדת, ולדיכאון יש חלק בהחמרת המצב.דיכאון משפיע באופן לא פרופורציונלי על חולי סרטן ריאות, עם השיעורים הגבוהים ביותר מכל סוגי הסרטן, כך במחקר חדש שפורסם עידו וולף רופא וחוקר סרטן מנהל המערך האונקולוגי באיכילוב וראש בית הספר לרפואה באוניברסיטת תל אביב, מפרסם כי מחקר מרתק ומקורי מצא שדיכאון קשור לתגובה דלקתית וזו גורמת לטיפול האימוני לעבוד פחות טוב בסרטן ריאה.

# data[].attributes.headline
אלי חסון - טיפול בהפרעת קשב וריכוז דרך טיפול משפחתי

# data[].attributes.subject
אלי חסון - טיפול בהפרעת קשב וריכוז דרך טיפול משפחתי

# data[].attributes.attachment_link.title
עדנה ואיריס כולל ביבלוגר_לפרסום(1)

# data[].attributes.body
מחקר במחלת הסרטן,
מחקר שעוסק בסרטן השד
https://www.cancer.org.il/template/default.aspx?PageId=13320

# data[].attributes.headline
ערן מורדוך - לחזות רעידות אדמה יומיים מראש… האם זה אפשרי?

# data[].attributes.subject
ערן מורדוך - לחזות רעידות אדמה יומיים מראש… האם זה אפשרי?

# data[].attributes.body
מחקר על תאומים
מה טיב הקשר בין תאומים לטובה/לרעה.
https://m.ynet.co.il/Articles/59521000

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1,500 זוגות תאומים מכל הארץ השתתפו במחקר חדש שבחן את טיב היחסים בין אחים ואחיות שיצאו יחד לאוויר העולם: מתי מתחילים להתעורר קונפליקטים? האם יחסים של תאומים זהים שונים מאלה של לא-זהים? מה שבטוח: לא חייבים לקחת דוגמה מסיפור יעקב ועשו

נצחיה יעקב | פורסם: 16/06/2021

התאומים שלכם רבים כל הזמן? זה לא משפיע על מידת הקרבה ביניהם. כך עולה ממחקר ישראלי חדש שבדק את מערכות היחסים בין תאומים.

"אנחנו משערים כי הקרבה הגדולה שקיימת בין תאומים זהים נשענת על מנגנון אבולוציוני של קידום גנים משותפים", אומרים החוקרים. "לעומת זאת, התחרות על 'המשאב ההורי' נותרת בעינה גם בקרב תאומים זהים, כך שהיא מייצרת קונפליקטים ביניהם"

נמצא שהורות חיובית, חמה ותומכת מעודדת יחסי קרבה בין התאומים, ואילו הורות שלילית, עוינת ומענישה עשויה לעודד קונפליקטים בין התאומים לאורך הילדות

# data[].attributes.attachment_link.title
מחקר ענק על תאומים: עד כמה הם קרובים וכמה הם רבים?

# data[].attributes.attachment_link.description
1,500 זוגות תאומים מכל הארץ השתתפו במחקר חדש שבחן את טיב היחסים בין אחים ואחיות שיצאו יחד לאוויר העולם: מתי מתחילים להתעורר קונפליקטים? האם יחסים של תאומים זהים שונים מאלה של לא-זהים? מה שבטוח: לא חייבים לקחת דוגמה מסיפור יעקב ועשו

# data[].attributes.headline
טל לרר- מחקר בנושא הגורם האנושי בתאונות עבודה

# data[].attributes.subject
טל לרר- מחקר בנושא הגורם האנושי בתאונות עבודה

# data[].attributes.body
דן בסיבות למעורבות עובדים בהתנהגויות לא בטיחותיות

# data[].attributes.headline
שם: אורפז ברכה-התמודדות וטיפול בבעלי הפרעות קשב וריכוז הסובלים מדחיינות

# data[].attributes.subject
שם: אורפז ברכה-התמודדות וטיפול בבעלי הפרעות קשב וריכוז הסובלים מדחיינות

# data[].attributes.body
מחקר זה מראה על הקשר בין דחיינות להפרעת קשב וריכוז

# data[].attributes.body
מחקר בנושא כאב ראש מקבצי בשם כאב ראש קלסטר אחד מכאבי ראש הקשים ביותר

# data[].attributes.headline
שם: אזברגה חמזה 

# data[].attributes.subject
שם: אזברגה חמזה 

# data[].attributes.body
שם המחקר על Toward medical cannabis education in Israel

# data[].attributes.attachment_link.title
קנאביס רפואי

# data[].attributes.body
הנזק של סיגריות אלקטרוניות למערכת החיסון

# data[].attributes.headline
זריקות הרזייה בקרב בני נוער

# data[].attributes.subject
זריקות הרזייה בקרב בני נוער

# data[].attributes.body
ליאל- נתקלתי במחקר בחדשות בשבוע שעבר על זריקות הרזייה של בני נוער שמדכאות תאבון.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
יצרנית התרופות: נובו נורדיסק (Novo Nordisk)

ארץ הייצור: דנמרק

החומר הפעיל: לירגלוטיד (Liraglutide)

מועד אישור לשימוש: בארה"ב משנת 2014 ובישראל משנת 2016.

אופן נטילה: התכשיר מגיע בעט המכיל 3 מ"ל תמיסה להזרקה תת-עורית. על העט מורכבת מחט חד-פעמית דקה.

תדירות ההזרקה: פעם ביום, במינון המשתנה בהדרגה, בהנחיית הרופא המטפל.

מרשם רופא: דרוש.

החזר מקופות החולים: קיים דרך הביטוחים המשלימים.

משך הזמן הממוצע להסתגלות לתכשיר: כארבעה חודשים.

סקסנדה משמשת גם בהתוויית הורדה במשקל, כחלק מתוכנית בהתאמה אישית המשלבת הקפדה על תזונה נכונה לצד ביצוע פעילות גופנית. אלה הם הקריטריונים שנקבעו למתן התרופה:

גיל סף 18.

מדד מסת גוף (BMI) 30 ומעלה - מצביע על השמנת יתר חמורה.

מדד מסת גוף (BMI) 27 ומעלה - מלמד על עודף משקל ונדרשת מחלה נלווית אחת לפחות, דוגמת סוכרת, יתר לחץ דם, כבד שומני.

סקסנדה היא נגזרת סינתטית של הורמון השובע GLP-1 , ופועלת על בסיס חיקוי פעילותו של הורמון זה בגוף. הפרשת ההורמון מתרחשת בתגובה לאכילת מזון, והוא מווסת את התיאבון. בדומה לכך, החומר הפעיל בסקסנדה משפיע על אזור ההיפותלמוס במוח, שם מצוי מרכז הרעב, והוא נקשר לנוירונים האחראים על ויסות התיאבון והאטת קצב התרוקנות הקיבה. בדרך זו פועלת סקסנדה להגברת תחושת השובע והפחתת תחושת הרעב, ומסייעת לירידה במשקל.

בהתווייתה המקורית של התרופה, לטיפול בסוכרת, היא מבוססת על מנגנונים אחרים הקשורים בשליטה על הפרשת הורמון האינסולין מהלבלב כתלות ברמות הגלוקוז בדם, וכן על ייצור הגלוקוז וקצב שחרורו מהדם למחסני הגלוקוז המצויים בכבד.

סקסנדה היא התכשיר היחיד המאושר כיום בישראל כתרופה להרזיה, והיא ניתנת בארץ לטיפול בסוכרת ובעודף משקל. בהתוויית טיפול בהשמנת יתר סקסנדה מאושרת לשימוש גם בארה"ב ובאירופה.

מטופלים בתרופה זו הצביעו על ירידה במשקל בשיעורים שבין 5% בתום ארבעת החודשים הראשונים לטיפול, ועד 11% בסיום השנה הראשונה לטיפול בתרופה. אלה אומנם אחוזים נמוכים יותר בהשוואה למטופלים בתכשיר אוזמפיק אשר הראו ירידה של עד 20% ממשקלם בתום השנה הראשונה לטיפול בתכשיר, אך זאת בשימוש במינון גבוה של 2.4 מיליגרם, שאינו מאושר בארץ.

מידע המאשש את יעילותה ובטיחותה של סקסנדה לטיפול בהשמנת יתר מתבסס על מחקרים קליניים מבוקרים שבהם השתתפו יותר מ-5,000 מטופלים בתכשיר, כשלמעלה מ- 3,000 מהם נטלו את התרופה במינון גבוה של 3 מ"ג.

במחקר הנרחב ביותר, אשר בו השתתפו כ-3,700 מטופלים ונמשך לאורך 56 שבועות, נמצא כי סקסנדה הובילה להפחתת 8% ממשקל גופם של המטופלים בממוצע, זאת לעומת הפחתה של 2.6% ממשקל הגוף בקרב משתתפי קבוצת הפלסבו. ממצא זה עבר את הסף להוכחת יעילותן של תרופות לירידה במשקל, אשר נקבע על ידי מנהל המזון והתרופות האמריקאי (FDA) ועומד על פער של 5% או יותר בין תרופת הטיפול לפלסבו.

במחקר קליני נוסף בהשתתפות כ-850 איש, שאף הוא נארך 56 שבועות, הוכחה יעילותה של סקסנדה בהפחתת משקל גם בקרב מבוגרים הסובלים מהשמנת יתר או מעודף משקל אשר חולים בסוכרת, כאשר שולבה עם דיאטה מאוזנת וביצוע פעילות גופנית. שיעורי הפחתה במשקל של 5% ו-10% התרחשו באחוזים גבוהים יותר בקרב מי שנטלו את תרופת האמת לעומת נוטלי הפלסבו.

בשל תוצאות מחקרים אלה, אשר הצביעו על שמירת יעילות התכשיר למשך שלוש שנים, מנהל המזון והתרופות האמריקאי אישר את השימוש בסקסנדה כטיפול לטווח ארוך.

בדומה לזריקות ההרזיה האחרות, מרבית תופעות הלוואי שמאפיינות את הסקסנדה קשורות במערכת העיכול, ובהן שלשולים או עצירות, גזים, אי-נוחות בבטן, בחילות והקאות, זאת בשל השפעת התכשיר על התנועתיות במערכת העיכול.

לרוב, תופעות הלוואי חולפות בתוך פרק זמן של בין כמה ימים לכמה שבועות, כאשר הגוף מתרגל לתרופה. כדי להקל על ההסתגלות, התרופה ניתנת באופן הדרגתי, במינונים הולכים וגדלים. כמו כן, בתחילת הטיפול מומלץ למטופלים לאמץ דיאטה המבוססת על ארוחות מצומצמות הפרושות לאורך היום, הקפדה על אכילה איטית, ליווי המזון בשתיית מים בכמות רבה והימנעות ממאכלים מתובלים מדי או מטוגנים יתר על המידה.

תופעות לוואי אחרות כוללות עייפות, סחרחורות, נדודי שינה, דלקת בקיבה או כאבים בקיבה, היפוגליקמיה, שינויים בחוש הטעם, יובש בפה ואבנים בכיס המרה.

עם תופעות הלוואי שמידת חומרתן גבוהה, אך שכיחותן נדירה נמנות: פגיעה בכבד, דלקת בלבלב, ירידה בתפקוד הכליות עד אי-ספיקת כליות חמורה וכן תגובה אלרגית חריפה.

שכיחותן של תופעות הלוואי הקלות גבוהה יחסית, ועד כמחצית מהמטופלים בסקסנדה יחוו אותן. הצלחת הטיפול, הפחתת תופעות הלוואי או מניעתן תוך התאמת הטיפול התרופתי באופן גמיש, קשורות במידת המעורבות, המעקב והליווי של הרופא המטפל. נמצא גם כי השגחה רציפה של הרופא אחר התהליך תורמת להפחתת אחוזי הנשירה מהטיפול בשל תופעות הלוואי, ומסייעת בהגברת מידת שיתוף הפעולה של המטופל עם ההליך.

בדומה למצבים רפואיים אחרים או לטיפולים רפואיים שונים, שלגביהם ישנם אנשים המנועים מלקבל את הטיפול או התרופה עקב רגישות מסוימת או מחלות רקע, כך גם לגבי תכשיר הסקסנדה. הטיפול בו אינו מומלץ לאנשים הסובלים מבעיות כרוניות חמורות במעיים או בקיבה אשר בעקבותיהן נגרם עיכוב בהתרוקנות הקיבה, ממחלות מעי דלקתיות, מי שחלו בעבר במחלת הסרטן לסוגיה, לסובלים מאי-ספיקת כליות, אי-ספיקת לב חמורה, ולרגישים לרכיבים מסוימים הכלולים בתרופה.

מטופלים בתרופות מסוימות עשויים להידרש להנחיות מיוחדות בעת נטילת סקסנדה, כך לחולי סוכרת המטופלים בתרופות גליבנקלאמיד או גלימפיריד, הרופא המטפל בהשמנת יתר יתאים את מינון התרופה כדי למנוע מצב של היפוגליקמיה, ומי שמטופל בקומדין לקרישת דם, יכול שיתבקש לערוך מעקב אחר השפעתה של הסקסנדה על ערכי קרישת הדם בגופו.

ישנם מצבים בריאותיים מסוימים אשר התרופה עלולה להגביר את הסיכון להתפתחותם, בפרט לבעלי רקע של בעיות בתחומים אלה. כך למשל, בהתקיים עבר רפואי של דלקת בלבלב או הימצאות במצב רפואי המעלה את הסיכון לחלות בדלקת זו, יש להשתמש בסקסנדה במשנה זהירות, או בהתקיים היסטוריה של מחלות בלוטת התריס - כיוון שהשימוש בסקסנדה עשוי להגביר את הסיכון להפרעות בתפקוד הבלוטה, בכלל זה התפתחות מצבים ממאירים.

הטיפול בסקסנדה אסור עבור נשים בהיריון או נשים המצויות בתקופת הנקה.

הטיפול בסקסנדה ייעשה בליווי והשגחה של הרופא המטפל. בראשית הטיפול הרופא יקבע את מינון נטילת הסקסנדה עבור המטופל מדי שבוע. לאורך הטיפול, המינון יועלה באופן הדרגתי כתלות בקצב הירידה במשקל של המטופל ובתלונותיו על תופעות לוואי, עד להגעה למינון המיטבי עבורו.

השימוש בסקסנדה אפשרי עם או ללא צריכת מזון או משקה בה בעת, והוא מותר בכל שעה משעות היום. עם זה מומלץ להזריק את התכשיר סביב שעה קבועה מדי יום.

מטופלים חולי סוכרת הנוטלים את התכשיר נדרשים לדווח על כך לרופא המטפל כדי שיוכל להתאים עבורם את מינוני התרופות שהם נוטלים לסוכרת, במידת הצורך.

יעילות הטיפול בסקסנדה הודגמה בשילוב עם התאמת תפריט תזונה מופחת קלוריות לצד ביצוע פעילות גופנית. לכן, להגברת השפעתה של התרופה ותרומה לאפקטיביות הצלחתה מומלץ להקפיד על אלה, לפי הנחיות הרופא המטפל או דיאטנית קלינית, ותוך קיום מעקב רציף וקבוע. מחקרים אשר בוצעו בשנים האחרונות תומכים בגישה של טיפול רב-תחומי בהתאמה אישית, בהובלת רופא מומחה בתחום השמנת יתר ובליווי והשגחה צמודים של המטופל על ידי צוות מומחים מהתחומים הרלוונטיים, כשיטת הטיפול המיטבית. במסגרת גישה זו, ולצורך השגת ירידה משמעותית וארוכת-טווח במשקל, נכללים התאמת תוכנית תזונתית לאורח חיי המטופל ולצרכיו על ידי דיאטנית קלינית; פעילות גופנית סדורה המתוכננת אישית עבור כל מטופל; טיפול רגשי במידת הנדרש וכן שינויים והתאמות במינוני התרופה לפי קצב הירידה במשקל והסתגלות המטופל לתופעות הלוואי הכרוכות בנטילת התרופה.

סקסנדה מיועדת לטיפול מתמשך, לעיתים אף למשך כל החיים. עם זה, שעה שלא מושגת ירידה של לפחות 5% במשקל המטופל בחלוף ארבעה חודשים מתחילת הטיפול, ישקול הרופא המטפל להנחות את המטופל להפסיק ליטול את התכשיר.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
זריקות סקסנדה

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
סקסנדה תופעות לוואי

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
דר אורי שולמן

# data[].attributes.attachment_link.description
יצרנית התרופות: נובו נורדיסק (Novo Nordisk) ארץ הייצור: דנמרק החומר הפעיל: לירגלוטיד (Liraglutide) מועד אישור לשימוש: בארה"ב משנת 2014 ובישראל משנת 2016. אופן נטילה: התכשיר מגיע בעט המכיל 3 מ"ל תמיסה להזרקה תת-עורית. על העט מורכבת מחט חד-פעמית דקה. תדירות ההזרקה: פעם ביום, במינון המשתנה בהדרגה, בהנחיית הרופא המטפל.

# data[].attributes.body
שם המחקר: תוצאות של קיצור ימי העבודה השבועיים וההשפעה על התפוקה של העובד.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
יותר ויותר חברות ברחבי העולם מנסות לקצר את שבוע העבודה - והתוצאות מדהימות * על אף שיש פחות ימי עבודה, מדד הפרודקטביות לא נפגע ואף משתפר * כעת, לראשונה, יחל פיילוט דומה גם בישראל - מדוע חברות רבות חוששות כל כך להצטרף אליו?

בקרוב עוד יום חופשי כל שבוע? אילוסטרציה | צילום: מרים אלסטר, פלאש/90

חלום שמתגשם: בישראל יחל בקרוב פיילוט של פרויקט ייחודי התופס תאוצה ברחבי העולם - קיצור שבוע העבודה ל-4 ימים בלבד. אחרי מחקרים רבים ותוצאות חיוביות בלתי נתפסות, מה הסיכוי שתתרחש מהפכה בשוק העבודה הישראלי, וכיצד זה יקרה?

הכל התחיל מחברה בניו זילנד, שמנתה אי אז ב-2018 200 עובדים. מנכ"ל החברה אנדרו בארנס (כיום מייסד התנועה העולמית לקיצור שבוע העבודה) קרא מאמר לפיו עובדים פרודוקטיביים שעתיים בלבד בכל יום. בארנס החליט לעשות ניסוי, ולקצר את את שבוע העבודה ל-4 ימים בלבד על מנת להעצים את הפרודקטיביות בשאר הימים. ההחלטה הזו שינתה לחלוטין את פני החברה - שגודלה כיום כפול ומוכפל, והיא מספר אחת בתחום בניו זילנד.

מאז הצטרפו עוד עשרות ארגונים בניוזילנד, אוסטרליה, אנגליה, סקוטלנד וארה"ב לפיילוט ודיווחו על תוצאות מצוינות - עלייה בפרודקטיביות ובשאר המדדים וגם יכולת שימור וגיוס עובדים משופרת. כעת, לראשונה, נבחנת האפשרות לפתוח פיילוט דומה גם בישראל.

"קראתי על המהלך של בארנס, ראיתי שיש פה תפיסת עולם מאוד נכונה - והחלטתי לנסות את זה על עצמי", סיפרה ל-N12 מלי אלקובי, מייעצת לארגונים בתחום של איזון בין עבודה לחיים פרטיים, שיזמה את הבאת הפרויקט לארץ. "אני עסק של אדם אחד, אז ניסיתי לבד - וסיימתי עם 50% יותר בהכנסות שלי. אני בחרתי לקחת את יום ראשון כ"יום הכנה" - הכנת חומרים לסדנאות ושיתופי פעולה. בימים שני עד רביעי אני עובדת כרגיל, וחמישי עד שבת חופש מוחלט. וזה ממש עובד, זה מוכח. זה מודל שיכול לעבוד בצורה יוצאת מן הכלל".

להמשיך לעמוד ביעדים - תוך איזון בריא בין בית לעבודה

"הכול זה תחת אותו הרעיון שהמציא בארנס - 100 80 100 - אתה מקבל 100% משכורת, אתה עובד 80% משרה ואתה נותן תפוקה של 100%. כשעושים את השינוי ככה, תחת הכותרת הזו אז זה ברור לכל אחד מהעובדים שהוא צריך להמשיך לעמוד ביעדים, יום החופש לא מוריד אותם", מסבירה אלקובי. "ויש המון יתרונות - אנשים מבזבזים פחות זמן כשיש להם פחות שעות, הם פחות גולשים באינטרנט ופחות יוצאים להפסקות ארוכות. בנוסף, מצאו כי יש ירידה משמעותית בלקיחת ימי מחלה - 60% פחות ימי מחלה נלקחו במהלך הפיילוט. זה מאוד הגיוני, כי אם אני נעדרת מהעבודה עוד יום נוסף בכל שבוע גם ככה אין לי סיבה להבריז, ובנוסף אנשים פחות חולים כי יש להם פחות סטרס. הדבר האחרון הוא התחום של גיוס ושימור עובדים - זה קלף מנצח, העסק אוטומטית הופך להיות מאוד בולט לעומת המתחרים. תנאים כאלו אתה לא רוצה לעזוב".

אם נרד ל-4 ימי עבודה בשבוע, זה יהיה בזכותה. מלי אלקובי

בינתיים בישראל, הסטארטאפ ניישן, ישנם חששות וספקות רבים לגבי המהלך. דווקא בגלל שמדובר באומת הייטק, החברות המובילות חוששות שפרויקט כזה יפגע בתוצאות. גם לפיילוט שאמור להתחיל באוקטובר בישראל - עדיין אין מספיק נרשמים. במסגרת הפיילוט כל עסק משלם כמה אלפי שקלים (תלוי בגודל החברה) ובתמורה מקבל סדנאות ומנטורים מטעם הארגון המוביל את המהלך, ליווי של חוקרים הבודקים את השינויים במדדי החברה, ורשת תמיכה של עסקים אחרים שהצטרפו לפיילוט.

"זה פרדוקס - אנחנו כל כך חדשניים שאנחנו פוחדים שזה יפגע בחדשנות", צוחקת אלקובי. "וזה מדהים כי ישראל מקום רביעי מהסוף יחסית לעולם בכמות שעות העבודה בארץ, אבל מצד שני אנחנו מקום 27 מתוך 36 בנושא הפרודוקטיביות - אנחנו מייצרים הרבה פחות ממה שהיה אפשר".

החברה הישראלית שכבר אימצה את הרעיון

בארץ עדיין אין חברה שהטמיעה את הפיילוט, אבל כן יש אחרת שהעיזה לתת צ'אנס למהלך דומה. חברת פורטר, אשר נוסדה בשנת 2013 על ידי לירון דמרי ומיכאל רייטבלט ומתמחה במניעת הונאות סחר מקוון, החליטו כבר לפני שנתיים להתחיל בפיילוט קצת אחר - ולהוריד יום עבודה אחד פעם בשבועיים. גם להם היו חששות רבים בדומה לעסקים אחרים.

"היו חששות בעיקר מפגיעה בפרודקטיביות", מספר נעם ואקרט, דירקטור ה-HR בפורטר. "הרי הורדנו יום עבודה לכל העובדים, ולא ידענו איך זה ישפיע. בסופו של דבר זה יותר מהצליח - קשה לדעת ספציפית על מדד הפרודקטיביות כי גדלנו כמעט פי שניים מאז שהתחלנו ומורכב לבודד אותו, אבל באופן כללי בכל מדד שהוא, החברה שלנו יותר מצליחה מאז שהתחלנו עם המהלך הזה".
איך זה התחיל?
"ביוני 2020, בין הגל הראשון לשני זיהינו כל מיני אלמנטים של שחיקה בקרב העובדים וחשבנו מה אפשר לעשות. בארצות הברית מאוד מקובל בקיץ לעבוד בימי שישי רק חצי יום במקום יום מלא, וחשבנו איך לעשות 'גיור' למהלך. יום שישי לא רלוונטי אצלנו, אז אמרנו שנלך על יום ראשון, ובאופן מלא. רצינו לתת לעובדים יום שהם ישקיעו בעצמם. במנותק מסוף השבוע, שאז אתה עם המשפחה ובאירועים - יום שיהיה רק להם. יצאנו לפיילוט ובהתחלה אמרנו שזה יהיה רק לתקופת הקיץ, אבל ראינו כי טוב".

בפורטר כבר הוסיפו ראשון חופשי פעם בשבועיים. נעם ואקרט, דירקטור HR | צילום: ויקטור לוי

מאז, פורטר לא הסתכלו אחורה - וכמו חברות רבות אחרות, המהלך השפיע באופן חיובי על כל פן בחברה. "העובדים נותנים פידבק מדהים על הדבר הזה עוד מההתחלה. ביוני 2021 הייתה ישיבת הנהלה כדי להפוך את זה סופית למשהו קבוע, וזו הייתה הישיבה הכי קצרה שהייתי בה בחיים", צוחק ואקרט. "באתי מוכן עם נתונים ומחקרים והכל, אבל לא הייתי צריך כלום - כולם אישרו את זה פה אחד. אנחנו בפורטר מאמינים בבניית תהליכים לטווח הארוך - ולתת במצטבר עוד 26 ימי חופש לכל עובד עוזר לי לשמור עליו ולהפוך את העבודה שלנו לטובה יותר".

על אף ההצלחה שנרשמה בכל העולם - עדיין מדובר במהלך התחלתי, והמארגנים מתקשים לשכנע חברות נוספות לנסות את הפיילוט. "אני יכולה לחלוטין להבין את החששות, אבל אי אפשר להתקדם בחיים בלי לקחת סיכונים", אומרת אלקובי. "במצב שלנו כיום בישראל עולם העבודה הולך למקומות לא טובים. זה נהדר שיש מוסר עבודה וששני ההורים עובדים, אבל עם כל הדרישות מצד עסקים בסוף הרבה מאוד אנשים נותנים את הילדים למסגרות ולבייביסיטר. זה מחיר גבוה מאוד שבסופו של דבר גם יביא למחיר חברתי, וצריך לשאוף לדרך אחרת".

לעסקים שביניכם, כאן תוכלו להירשם לפיילוט הראשון שיחל בישראל באוקטובר.

# data[].attributes.attachment_link.title
N12 - קיצור שבוע העבודה ל-4 ימים בלבד - בקרוב בארץ

# data[].attributes.attachment_link.description
יותר ויותר חברות ברחבי העולם מנסות לקצר את שבוע העבודה - והתוצאות מדהימות * על אף שיש פחות ימי עבודה, מדד הפרודקטביות לא נפגע ואף משתפר * כעת, לראשונה, יחל פיילוט דומה גם בישראל - מדוע חברות רבות חוששות כל כך להצטרף אליו?

# data[].attributes.headline
 אליהו יפרח מחקר של גוגל:

# data[].attributes.subject
 אליהו יפרח מחקר של גוגל:

# data[].attributes.body
מהם הפרמטרים החשובים לעבודת צוות?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ספויילר: לא בטוח שאתם צריכים גאונים בחברה, אלא יותר אנשים שיודעים איך לעבוד יחד כמו שצריך
קרדיט צלם\תמונה: Smith Collection/Gado, Getty Images Israel מאת אסף פז, מנכ"ל QUALI.FIT
לא משנה אם אתם צוות בסטארטאפ, בארגון גדול, נבחרים שיושבים בוועידה או כל ווריאציה אחרת בה מספר משתתפים מאחדים כוחות למען מטרה משותפת. מה שבאמת משנה הוא מה תעשו עם הידע והכוח המשותף שלכם ואיך תתעלו אותו לאפיקים נכונים שיגרמו לכם להשיג את המטרות ואף יותר מכך. במילים אחרות השאלה היא מה הופך קבוצת אנשים ובמקרה שלנו - צוות עובדים - לקבוצה מנצחת?

כדי לנסות לענות על השאלה החשובה הזו ערכו בגוגל מחקר שבמהלכו ראיינו ומדדו, במשך שנתיים שלמות, למעלה מ-180 צוותים שונים בחברה.

לפני המחקר, שיערו המנהלים בגוגל שכדי לבנות צוות מנצח צריך לבחור את "האנשים הכי מוכשרים". כלומר לבחור את המפתח הכי טוב, להוסיף מצטיין MBA ולקינוח איזה PhD גאון. אבל בתום שנתיים של מחקר, הסתבר להם שהם טעו בגדול: היכולות האישיות של חברי הצוות הרבה פחות חשובים מהתקשורת בקבוצה, מהדרך שבה הם מגדירים ומבינים את העבודה ומהאופן שבו הם רואים את התרומה שלהם.

במחקר נמצאו 5 דינמיקות שהשפיעו בצורה הכי משמעותית על מידת ההצלחה של הקבוצות הנבדקות בגוגל:

1. בטיחות פסיכולוגית - האם אנחנו יכולים לקחת סיכונים בקבוצה בלי להרגיש חוסר ביטחון או מבוכה? האם הקבוצה מאפשרת לכל אחד להרגיש חופשי להביע את מחשבותיו ודעותיו גם הוא הוא טועה או אומר דבר מה טיפשי?

2. תחושת אמינות - האם אנחנו כחברי הקבוצה יכולים לסמוך אחד על השני ולהיות בטוחים שכולם ישקיעו בעבודה, יעשו את המקסימום ויעמדו בלוח הזמנים?

3. בהירות מטרות - האם המטרות של הפרויקט ברורות? האם הקווים המנחים ואופן הפעולה ברורים לכולם?

4. משמעות אישית - האם אנחנו עובדים על נושא שחשוב לנו באופן אישי? תחום שקרוב אלינו באיזשהו אופן?

5. האמונה באימפקט - האם אנו באמת מאמינים שהעבודה שלנו משמעותית ויכולה לעשות שינוי גדול?

הפרמטר הכי חשוב: בטיחות פסיכולוגית

אם כשאתם בוחנים את הצוות שלכם, אתם מרגישים שחמש הדינמיקות מתקיימות אצלכם - מגיע לכם מזל טוב ובהחלט סביר להניח שאתם קבוצה יעילה וטובה. אך גם אם התשובות היו שליליות בחלקן או במלואן אל תדאגו - יש לכם עדיין תקווה. אפשר לשפר את הדינמיקות, לייעל את העבודה המשותפת ולהבין על אילו תחומים יש לשים פוקוס ואיך לשוחח עם חברי הקבוצה בצורה בהירה ומובנת יותר.

במחקר נמצא כי הבטיחות הפסיכולוגית היא הדינמיקה החשובה ביותר מכל 5 הדינמיקות האחרות. השאלה המתבקשת היא מדוע דווקא הדינמיקה הזו נמצאת בראש הפירמידה והתשובה היא שהיכולת של חבר בקבוצה להרגיש מספיק חופשי כדי לקחת סיכון ולשאול שאלה שעלולה להציג אותו באופן שלילי קריטית לעבודה המשותפת.

דמיינו שאתם עובדים עם קבוצת אנשים ופתאום אחרי מספר פגישות אתם מרגישים שאתם כבר מבולבלים לגמרי ומתחשק לכם פשוט לשאול: "חברים, תגידו - מה המטרה של כל העבודה שלנו?" לא פשוט לשאול כזו שאלה משום שהיא עלולה לגרום לחברים לא לבטוח בכם ולחשוב שאתם לא בפוקוס, במקרים רבים מעדיפים חברי קבוצות שנקלעים למצב כזה פשוט לשתוק ולהנהן, ניתן להבין את ההתנהגות הזו שמקורה ברצון להגן על התדמית האישית אך התוצאה במקרה זה תהיה פגיעה בעבודה המשותפת.

במצבים בהם התקשורת פתוחה וחברי הקבוצה מרגישים שהם יכולים לדבר באופן חופשי - כלומר חשים בטוחים מבחינה פסיכולוגית ולא חוששים שחברי הקבוצה ישפטו אותם לחומרה אם יגידו דבר מה או ישאלו שאלה שעלולה להיראות טיפשית עולה הסבירות לכך שהקבוצה תתקדם היטב משום שהחברים יסבירו לשואל השאלה היכן הם נמצאים ויאפשרו לו לקבל תפקיד ולהבין את התהליך. בשל סיבה זו הדינמיקה החשובה ביותר בעבודה קבוצתית היא בטיחות פסיכולוגית, עובדים שניחנים בה נוטים להישאר בגוגל ולהגיע להצלחה.

ב-Google אוהבים לנתח נתונים ולהסיק מסקנות אך לא רוצים לשבת עם אותן מסקנות ולא לעשות כלום ולכן הם יצרו את:"gTeams exercise" - כלי שבודק את חמשת הדינמיקות בעשר דקות ומוציא דוח מסוכם על אופן עבודתה של הקבוצה. כדי לשפר את העבודה וללמוד מהטעויות נערכת שיחה חיה בה דנים בתוצאות ובהתפתחויות.

בשנה האחרונה ביצעו יותר מ-3,000 עובדי Google מ-300 קבוצות בדיקות בכלי החדש. לפי Google הקבוצות שאימצו את הנורמות החדשות שיפרו את הדינמיקה החשובה ביותר - הבטיחות הפסיכולוגית ב- 6% ובהירות המטרות והמבנה שופרו ב- 10%. הקבוצות העידו שהמחסור בשיחה על היעילות והחשיבות של הדינמקות בעבר מורגש מאוד ושעד עכשיו השיחה על חשיבות הדינמיקות הייתה החלק היעיל ביותר בתהליך העבודה.

רוצים ללמוד יותר? בשבוע שעבר העלו ב-Google לציבור הרחב מדריך מקיף שכולל כלים לזיהוי הדינמיקות בקבוצה לצד סרטונים וכלים שונים לשיפור עבודת הצוות.

תגיות לכתבה:

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
סטארטאפ והון סיכון

# data[].attributes.attachment_link.title
מחקר בגוגל חושף מה הסוד של צוותים יעילים יותר

# data[].attributes.attachment_link.description
ספויילר: לא בטוח שאתם צריכים גאונים בחברה, אלא יותר אנשים שיודעים איך לעבוד יחד כמו שצריך קרדיט צלם\תמונה: Smith Collection/Gado, Getty Images Israel מאת אסף פז, מנכ"ל QUALI.FIT לא משנה אם אתם צוות בסטארטאפ, בארגון גדול, נבחרים שיושבים בוועידה או כל ווריאציה אחרת בה מספר משתתפים מאחדים כוחות למען מטרה משותפת.