# data[].attributes.headline
Hvilke risikofaktorer er der for Type2 diabetes?

# data[].attributes.subject
Hvilke risikofaktorer er der for Type2 diabetes?

# data[].attributes.body
Personer med 2 eller flere af nedennævnte risikofaktorer:

Overvægt.

Høj alder.

Lavt aktivitetsniveau.

Rygere.

Familiær disposition til hjerte-kar-sygdom og/eller type 2-diabetes (førstegradsslægtninge)

Mikroalbuminuri.

# data[].attributes.body
Livsstil er den måde, vi vælger at leve vores liv på, og dermed det, vi selv bestemmer og træffer valg omkring. Det kan fx være, om vi vælger at ryge, får nok motion, spiser efter de officielle kostråd, dyrker sikker sex osv. Den livsstil, vi vælger, har stor betydning for vores sundhed.

# data[].attributes.body
Er en sygdom udviklet på baggrund af vores livsstil. De mest almindelige livsstilssygdomme i Danmark

Eks. KOL Som oftest udvikles pga. rygning

De 8 store livsstilssygdomme

Hjerte-kar-sygdomme

Type 2 diabetes

Psykiske lidelser (demens)

KOL

Osteoporose

Overfølsomhed sygdomme

Forebyggelige kræftformer

# data[].attributes.body
Formålet med tidlig opsporing er af opspore forringet helbredstilstand og nedsat funktionsevne hos ældre mennesker. Dette gøres for tidligst muligt at sætte målrettede indsatser i gang og dermed undgå, at borgerens helbredstilstand forværres. Dermed også risiko for yderligere tab af funktionsevne og måske indlæggelse.
Det er i alles interesse at gribe ind så tidligt
som muligt

# data[].attributes.body
Jens Peter Hansen er 82 år han måler 185 cm og vejer 105 kg. Han bor i eget hus, hans hustru døde for 6 år siden. Han er blevet sjusket med sig selv og han bliver nemt stakåndet når han går med sin rollator. Han har ændret sig socialt og kommer sjældent ud.

# data[].attributes.body
Hvad er blodkredsløbet?

Blodkredsløbet er kroppens transportsystem, som fører blodet rundt i kroppen. Blodkredsløbet består af tre dele:

hjertet

blodet

blodårerne

HjertetHjertet er kredsløbets pumpe, som sørger for, at blodet pumpes rundt i kroppen gennem blodårerne. Hjertet består af fire hjertekamre: højre forkammer og højre hjertekammer samt venstre forkammer og venstre hjertekammer. Højre og venstre hjertehalvdel fungerer som to sammenhængende pumper.

Mellem de fire kamre er der hjerteklapper, som sørger for, at blodet pumpes den rigtige vej. I den fase, hvor hjertet pumper blodet ud i kroppen, opnår blodtrykket den højeste værdi (det systoliske blodtryk), mens det i den fase, hvor hjertet igen fyldes med blod (afslapningsfasen), opnår den laveste værdi (det diastoliske blodtryk). Når man får målt sit blodtryk, er det derfor altid udtrykt som to tal – for eksempel 130/80 – hvor 130 er det systoliske tryk, mens tallet 80 er det diastoliske blodtryk.

Hjertet vejer 300-350 gram hos mænd, lidt mindre hos kvinder.

# data[].attributes.body
Symptomerne du skal reagere på

Et dårligt eller svækket kredsløb kan faktisk give sig til kende på flere måder. Hvis du oplever nedenstående, kan det være en rigtig god idé at få tjekket op på, om alt er som det skal være:

kolde hænder og fødder

tendens til at fryse

hævede hænder og fødder

blå hænder og blå fødder

øget hårtab og sprukne negle

langsom eller dårlig fordøjelse

dårligt immunforsvar

udmattelse uden nævneværdig årsag

pletter på huden

kramper om natten

smerter i ben ved gang.

# data[].attributes.body
Sygeplejeprocessen er et arbejdsredskab, som kan være en hjælp, når du skal have overblik over dine observationer og de pleje- og omsorgsopgaver, du har hos den enkelte borger.

# data[].attributes.body
Dataindsamling

Databearbejdning

Mål

Planlægning og handling

Dokumentation og evaluering

# data[].attributes.body
Her indsamler du data om borgeren.

Hvad ved du om borgeren? Både om livshistorien og borgerens nuværende situation.

Hvad observerer du hos borgeren? Brug så mange af dine sanser som muligt.

Hvilke indre og ydre resurser har borgeren

# data[].attributes.body
Her samler du alle de data, du har fået, og vurderer og analyserer dem.

Hvilke behov har borgeren brug for støtte til at få opfyldt?

Hvilke udfordringer/problemområder har borgeren – set både fra din synsvinkel og fra borgerens?

Hvordan bliver borgerens resurser brugt

# data[].attributes.body
Her laver du mål for plejen.

Lav i samarbejde med borgeren nogle mål for de daglige pleje- og omsorgsopgaver.

Nogle mål kan være kortsigtede, mens andre kan handle om, hvad borgeren gerne vil opnå på lang sigt.

# data[].attributes.body
Her planlægger du alle handlingerne og udfører dem.

Hvordan skal udfordringerne/problemerne løses?

Hvilke observationer skal du gøre?

Hvilke handlinger skal du udføre – og hvordan? Alle handlinger og observationer skal kunne begrundes med faglig viden.

Hvad er din rolle?

Hvad er borgerens rolle?

# data[].attributes.body
Her finder du ud af, om målet er nået, og hvordan du kan bruge din viden og erfaring fremover.

Er målet nået?

Hvordan var samarbejdet med borgeren?

Kunne du have handlet anderledes?

Hvad kan du bruge denne erfaring og viden til fremover?

Har du dokumenteret alle trin i processen?

# data[].attributes.attachment_link.title
Case Jens Peter Hansen - livsstilssygdomme

# data[].attributes.body
Mandag morgen kommer jeg til Jens Peters hus jeg har haft weekenden fri og er i vældigt humør. Jens Peters dør er låst.
Jeg bruger nøglen i nøgleboksen og åbner døren. " God morgen" siger jeg da jeg kommer indefor. Jeg bliver temmelig chorkeret da jeg ser Jens Peter sidde i sin ynglingsstol og tilsyneladende ikke trække vejret. Jeg skynder mig hen til Jens Peter og lytter efter tegn på vejrtrækning. Der er en svag vejrtrækning. Jeg rusker lidt i ham og han åbner øjnene og siger: "God morgen". Jeg er naturligvis lettet og smiler til Jens Peter : Skal vi komme i gang med dagens program.

# data[].attributes.body
Først og fremmest samtale med borgeren, det kan være han selv har en mening/forklaring på den ændrede situation.

Problemstillinger :

Kost
Motion
Psykisk velbefindende
Drikke
Blodsukker
Hjælp til rengøring
Besøgsven
Opfordring til mere socialt samvær
Dokumentation
Evt. madudbringning

# data[].attributes.body
Kronisk Obstruktiv Lungesygdom, forkortet KOL, er en samlet betegnelse for kroniske sygdomme i lungerne, der i Danmark næsten altid opstår som konsekvens af tobaksrygning.

KOL findes i alle sværhedsgrader fra lette tilfælde, som ikke giver symptomer til svære tilfælde, hvor vejrtrækningen er meget besværet, og personen må have ilt for at overleve.

# data[].attributes.body
Åndenød

Hoste og opspyt

Hyppige infektioner i lungerne

vægttab

Udtalt træthed

angst

besvær ved vejrtrækninger

ændringer i huden farve

# data[].attributes.body
I de senere år har der været fokus på, at patienter med KOL har en øget forekomst af andre sygdomme såsom:

Hjerte-kar-sygdomme

Psykiske sygdomme

Sygdomme i muskler, knogler og led

Kræftsygdomme

Disse følgesygdomme kan have stor indvirkning på de daglige symptomer og på KOL-forløbet. I lægelig terminologi kaldes disse følgesygdomme ofte for "komorbiditeter" og defineres som "andre alvorlige helbredsproblemer hos patienter med KOL".

# data[].attributes.body
Da kol patienter ofte er undervægtige anbefales :

Protein og fed kost
Evt. proteintilskud
Hyppige måltider

# data[].attributes.body
Ved instruktion og oplæring må ssh gerne  hjælpe en kol patient med inhalator, og medicin

# data[].attributes.body
Vægttab
Vejrtrækning
Hudens kulør
Slim og hoste
Hygiejne
Borgerens behov
Angst
Dokumentation

# data[].attributes.body
Luftvejene og lungerne tilfører kroppen oxygen (ilt) og fjerner kuldioxid (kultveilte), som er et affaldsprodukt fra kroppens omsætning af energi. Luftvejene består af næsen, svælget/halsen og luftvejene/bronkierne og sørger for, at den luft, som vi indånder, bliver transporteret ned til landeværnet.

# data[].attributes.body
Jens Peter Hansen spiser usundt og vejer for meget.

# data[].attributes.body
Jens Peter Hansen ryger ikke.

# data[].attributes.body
Jens Peter Hansen drikker ikke alkohol.

# data[].attributes.body
Jens Peter Hansen vejer for meget og får for lidt motion

# data[].attributes.body
Jens Peter Hansen har ikke de nødvendige evner (kompetencer) til at forstå hvordan hans situation er og handler slet ikke på det

# data[].attributes.body
Jens Peter Hansen har på nær hjemmeplejen ikke mange relationer til andre mennesker, han isolerer sig.

# data[].attributes.body
Jens Peter Hansen skal hjælpes til at acceptere hvordan hans situation er

# data[].attributes.body
Jens Peter Hansen kan med råd og vejledning komme til at mestre sin situation

# data[].attributes.body
Jens Peter virker umiddelbart opgivende måske ligefrem deprimeret. Det er afgørende at vi får en god dialog omkring han tanker og opfattelse af sin situation.
Han er også meget overvægtig og bliver hurtigt træt.
Kost og motion bliver også en stor del af problemet.
Han skal motiveres til forandringer .
Tror han først skal udredes for en depression

Tiltag og handlinger:

Madudbringning
Rengøring
Støtte til indkøb
Besøgsven
Støtte til personlig hygiejne
Opfordring til socialt samvær fx. på et center.
Motivering og støtte

# data[].attributes.body
Respekt

Værdier & normer

Helbred

Guidning

Ergonomi

Åben kommunikation

Empati

Lytte aktivt

Verbalt & nonverbalt

Anerkendelse

# data[].attributes.body
Klare uventede situationer

Vide hvordan man skal gribe en situation an

Kan se en udvikling i det der sker

# data[].attributes.body
Aksel er 95 år og gammel bankdirektør. Han har fire børn, børnebørn og oldebørn. Altså et godt netværk.
Aksel går dårligt efter en blodprop i hjernen for 14 år siden.
Hans kone døde med en demenssygdom , 92 år gammel. Hans datter er glad for at hendes far er så mentalt frisk.
Han mestrer sin situation ret godt. Han erkender at det ikke kan være anderledes og trives i hverdagen, hvor han prøver at følge med.

# data[].attributes.body
Niels er 81 år gammel har sclerose og er næsten lam. Niels er landbrugsuddannet, han føler sig ikke gammel. Niels havde sine lykkeligste år da han var bestyrer på Åbjerg en tidligere herregård. Niels er ikke bange for at dø, men for al den sygdom der kommer inden døden. Niels er ramt af at han ikke mere har en arbejdsidentitet.

# data[].attributes.body
Inger er 93 år og også Aksels lillesøster. Hun er ligesom sin bror mentalt frisk.
Syndes dog godt at man kunne tale lidt mere sammen.
Hun har dog affundet sig med situationen.

# data[].attributes.body
Har ikke meget netværk i nærheden, men en søn og svigerdatter i USA. Ejla har sukkersyge og må derfor ikke rejse derover længere. De har dog ugentligt telefonisk kontakt.
Ejla virker afklaret med sin situation

# data[].attributes.headline
Jens Peter sat ind i livskvalitets modellen

# data[].attributes.subject
Jens Peter sat ind i livskvalitets modellen

# data[].attributes.body
YDRE LEVEVILKÅR:
Arbejdssituation :Pensioneret glarmester
Økonomisk situation : Ingen økonomiske problemer
Bolig forhold : bor i eget hus, som det er vanskeligt for ham at passe.
INTERPERSONELLE RELATIONER:

NÆRE RELATIONER: Konen er død år tilbage og har tilsyneladende ingen børn. Altså intet nært netværk. Kun professionelt netværk.
VENSKABSRELATIONER :  Intet vi hører om
FAMILIE RELATIONER  : Vi hører ikke om nogen.

INDRE PSYKOLOGISKE FORHOLD:

AKTIVITET: Mistet interessen og overblik, er faldet af på den daglige motion og virker ligeglad med hans ydre. virker lidt deprimeret.
SELVBILLED: Han ser ikke de forandringer som sker med ham, men lader bare stå til.
GRUNDSTEMNING:
Ens grundstemning  handler om grundindstilling til livet, Nogle har et lyst sind  og ser positivt på tilværelsen, optimister, andre  hæfter sig til det der er svært i livet.
Jens Peter virker opgivende trist, og lettere deprimeret.

# data[].attributes.attachment_link.title
Opgave træningsplan  og tværsektorielt samarbejde (3)

# data[].attributes.body
URINVEJE FUNKTIONEN
Nyrerne er to bønneformede organer, der ligger på hver sin side af rygsøjlen på højde med de nederste ribben. Nyrerne måler hos voksne 12-13 cm på den lange led.

Blæren fungerer som resevoir for urin og ligger nederst i bækkenet.

Nyrernes vigtigste funktion er at danne urin ved at rense blodet for affaldsstoffer. regulere kroppens væske- og saltbalance

regulere blodtrykket

regulere kroppens surhedsgrad

danne hormonet Erytropoietin (EPO) dannelse af røde blodlegemer

vedligeholde kalk og fosfat balancen i blodet

udskille medicin.

SÅ HVIS NYRERNE IKKE FUNGERER
Træthed

kvalme, madlede og opkastninger

Hudkløe

Vægttab

Dårlig smag i munden/dårlig ånde

Ændret smagsoplevelse

Væskeansamlinger i kroppen

Åndenød

Lægkramper

Hukommelsesbesvær

Koncentrationsbesvær

VANDLANDING
1.Når blæren er fyldt, sender den signal til hjernen om det, det mærker vi som tissetrang.

2.Normalt kan man godt undertrykke tissetrangen i et stykke tid, til man har fundet et passende sted at tisse.

3 Selve vandladningen foregår ved, at man slapper af i bækkenbunden, som er en samling af muskler i underlivet, som så sender signaler til hjernen, der sørger for, at urinrørets lukkemuskler slapper af, og blæren trækker sig sammen, så den tømmes fuldstændigt i én portion.
URINVEJINFEKTION, UVI
Mange ældre får urinvejsinfektioner især kvinder da deres urinrør er kortere og mange lider af inkontinens og anvender ble.

Mænd kan have forstørret bælrehalskirtel der gør at de har svært ved at tømme blæren helt og bakterier kan derfor nemmere formere sig i blæren

SSH ROLLE
Her ses hvordan i som SSH kan være med til at forebygge UVI.

Det er vigtigt at drikkerigeligt så bakterier skylles ud af blæren og at blæren tømmes ved hvert toilet besøg.

Ved toiletbesøg er det vigtigt at borgeren sidder godt og sikkert på toilettet og at de får ro .

VÆSKEBALANCEN
Væske balance betyder at der er ligevægt mellem det vi indtager af væske gennem mad og drikke og det der udskilles fra kroppen gennem, sved, afføring, urin og udånding Nyrerne sørger for at opretholde normal væske balance og vi har væske depot i huden.

Som hovedregel skal man drikke 1½ liter væske dagligt, men det afhænger bl. af hvor varmt det er eller hvor aktive

OBSERVATIONER
Symptomer på dehydrering er , tøt, hud, ( huden er væskedepot) tør mund og slimhinder, svimmelhed, forvirring, obstipation, nedsat urinmængde og koncentreret urin I jeres bog bliver hvert punkt uddybet

DEHYDRERING , ÅRSAGER
Årsag til dehydrering er for lidt væske indtag. Det kan være pga at man glemmer at drikke (ved demens) manglende tørst, feber, sommervarme eller hvis man får (for meget) vandrivende medicin. Det kan også være borgeren er inkontinent og sparer på væsken for ikke at skulle på toilettet. Det er derfor vigtigt at undersøge årsagen til netop din borgers manglende væskeindtag

VÆSKESKEMA
I samarbejde med SSA og sygepl. Vil I ofte skulle føre væskeskema på jeres borgere, det er vigtigt at have et mål for skemaføringen og huske at stoppe igen.

Husk at borgeren ikke drikker mere fordi <I fører væskeskema, men drikker fordi i motiverer dem til det

Mange borgere vil selv kunne føre skemaet , hvis de bliver oplært .

# data[].attributes.body
Genoptræning er optræning af din funktionsevne, enten for at:

opnå samme funktionsniveau som tidligere

eller opnå det bedst mulige funktionsniveau

Du kan for eksempel få brug for genoptræning efter:

indlæggelse på sygehus (operation, sygdom, ulykke)

svækkelse efter længere tids sygdom i dit hjem

Efter du har afsluttet et genoptræningsforløb, kan du få brug for en vedligeholdelsestræning, så du kan fastholde dit funktionsniveau.

# data[].attributes.body
Deltagere:
Visitator
Borger (naturligvis)
Diætist
Ergoterapeut
Hjemmeplejen
Pårørende (desværre ingen)

Efter eget udsagn er det Jens Peters ønske at tabe sig så han ikke er så hæmmet af sin vægt( Bmi over 31)
Han har et ønske om at kunne klare hverdagen som tidligere,
Jens Peter er pt. under udredning for en depression og har ikke meget overskud .
Jens Peter er enkemand og har ingen børn ,så han har derfor
ikke meget netværk til at støtte ham. Han afviser bestemt tanken og en besøgsven, men indvilger i at afprøve gymnastik på det lokale ældrecenter ugentligt. Ikke mindst for at deltage i noget socialt samvær.
Diætisten foreslår desuden at det vil være en god ide (midlertidigt) at tilmelde sig en madordning så han får en sund og diætmæssig sund kost og dermed kommer hurtigere til kræfter igen.
Hjemmeplejen er behjælpelig med indkøb og vejledning til en
sundere kost.
Der bevilges støtte til rengøring (midlertidigt), og ligeledes støtte og vejledning til personlig pleje.

DELMÅL :  At tabe sig
DELMÅL:   Mere socialt samvær
DELMÅL:   At kunne mestre ADL
MÅL       :   At klare sig (bedst muligt) i eget hjem
EVALUERING efter 6 uger

enige om at: Jens Peter skal kunne varetage de almindelige daglige gøremål i hans dagligdag såsom opvask, rengøring, påklædning, personlig hygiejne, tøjvask og madlavning. I starten af rehabiliteringen kommer ergoterapeuten og instruerer os hvordan vi får Jens Peter til at træne med rollatoren. Når han kan bevæge sig rundt i stueetagen tager vi fat på at øve i de daglige gøremål.

# data[].attributes.body
Sund mad og regelmæssig motion kan hjælpe dig til at forebygge type 2-diabetes og prædiabetes. Risikofaktorer som alder, arvelighed og etnicitet kan du ikke gøre noget ved, men sunde vaner kan hjælpe dig til at mindske din risiko for at udvikle type 2-diabetes.

# data[].attributes.body
Type 2-diabetes er en kronisk sygdom med blandt andet forhøjet blodsukker

Symptomerne er ofte vage, fx:

Træthed

Tørst

Hyppige vandladninger - man tisser oftere end normalt

Hyppige infektioner

Ved type 2 diabetes har man ofte også forhøjet blodtryk og kolesterol

Type 2-diabetes behandles med kost og motion - sammen med medicin der sænker blodsukker, blodtryk og kolesterol

# data[].attributes.headline
symptomer ved for lav og  høj blodsukker

# data[].attributes.subject
symptomer ved for lav og  høj blodsukker

# data[].attributes.body
Højt blodsukker:

Træthed

tørst

kvalme

mundtørhed

kløe

hypning vandladning

Lavt blodsukker:

sitren

sult

bleghed

sved

påvirket humør

besvimelse

# data[].attributes.body
hos borgeren selv, ved fx måling af blodsukkeret

hos egen læge, der kontrollerer forskellige blodprøver, taler med borgeren om kost osv.

hos øjenlæge, der kontrollerer synet

hos andre, fx diætist og fodterapeut og på specialafdelinger på hospitalet.

# data[].attributes.body
Gerda: Gerda har glemt at tage sin medicin. Nogle piller indeholder insulin men ikke alle.
Niels: Niels har lavt blodsukker vi giver ham et glas appelsinjuice. Type 1 Patienter skal have deres skud insulin hver dag. Mundhygiejne er vigtig da diabetispatinter ofte får paradentose.

# data[].attributes.body
Er du diabetiker kræver dine fødder meget opmærksomhed.

Fodvask: Det er vigtigt med en god fodhygiejne. Du bør dagligt vaske fødderne under rindende vand. Vær dog opmærksom på temperaturen. Fodbad frarådes, da dette er med til at udtørre huden. Tør efter fodvask omhyggeligt mellem tæerne.

Tjek: Du bør efterse dine fødder mindst én gang dagligt. Hvis du finder røde mærker, vabler eller andre tegn på tryk, skal du finde årsagen og fjerne den. Det kan din fodterapeut evt. hjælpe med. Hvis du har svært ved selv at nå ned og kontrollere dine fødder, skal du bede om hjælp, eller for eksempel bruge et spejl. Gennem Diabetesforeningen kan du købe spejle med langt skaft.

Tørre fødder: Ved tørre fødder skal der bruges fugtighedscreme en gang dagligt. Ved meget tørre fødder kan det være nødvendigt at smøre flere gange dagligt. Du må ikke bruge creme mellem tæerne

Fugtige fødder: Hvis du har tendens til fugtige fødder, er det vigtigt med rummeligt fodtøj, hvor fødderne kan ånde. Skift evt. sko og strømper i løbet af dagen.

Negleklip: Hvis du selv klipper negle, skal du klippe dem lige over, ikke ned i siderne da dette kan give nedgroede negle.

Du må aldrig bruge fodfil, barberblad eller ligtorneplaster. Din fodterapeut bør behandle hård hud og ligtorne samt finde årsagen til, at disse opstår. Dette er vigtigt for at forebygge problemer i fremtiden.

# data[].attributes.body
Senkomplikationer opstår på grund af langvarit forhøjet blodtryk og kolesterol.

Senkomplikationer begynder med, at de små blodkar i nyre, øjne og nerver, eller de lidt større blodkar i hjerte og hjerne bliver beskadiget
Forøget risiko for senfølger:

Højt blodtryk
Højt kolesterol
Ryger
Er overvægtig
Arveligt belastet

Belastningerne påvirker især : øjne, nyrer, ben og fødder.

Øjne : nedsat syn og i værste fald blindhed

Nyre : Nedsat nyrefunktion pga forkalkning i blodkar.

Nervesystem: nedsat følsomhed i ben, fødder og hænder, så man udvikler sår.

Mundhygiejne: Dårlige tænder og paradentose med risiko for kemisk lungebetændelse.

Kredsløb: Øget risiko for åreforkalkning.

# data[].attributes.body
Man kan få hjælp til indkøb, madlavning og spisning både i kommunalt og privat regi.
Hvis man skal have hjælp til at spise pga. ensomhed skal man liciteres af kommunen.
Samfundet skal bruge pengene for at fordre borgernes livskvalitet.
For den enkelte betyder dårlig ernæring at man får følgesygdomme og dårlig livskvalitet. For samfundet betyder det at borgeren oftere skal hospitalindlægges.
Hvem der kan finde på at blande sig er: Pårørende, Borgerens egen læge eller andre der kommer hos borgeren i professionelt øjemed.

# data[].attributes.body
På plejehjemmets afdeling" Violen", hvor der bor 10 borgere,skal der spises julemiddag. Middagen skal bestå af andesteg, flæskesteg, medister og risalamande. Der findes kun "danskere" på afdelingen. Pårørende må mod betaling deltage. Ved samtaler har 3 beboere sagt at de gerne vil hjælpe til med maden.

# data[].attributes.body
På violen er 4 af borgerne småtspisende og en borger har type 2 diabetes. Disse borgers julemiddag bestilles ligesom de andres på Byens køkken.

# data[].attributes.body
Symptomerne er:

åndenød

vægtstigning

hævede ankler

forøget maveomfang

træthed

Behandling

Oftest flere typer medicin kombineret med livsstilsændringer

Alt efter årsagen til hjertesvigt kan operation eller pacemaker også være nødvendigt

# data[].attributes.body
Vi har i vores praktik alle mødt borgere med hjertekar sygdomme.
Opmærksomheds punkter:
Væske ophobning
Dårligt blodomløb
Trætte fødder
Åreknuder
evt. sår
Blodtryk
Forkalkninger
Blodpropper

# data[].attributes.body
Lyt til borgeren men under alle omstændigheder, søg information i Nexus.

# data[].attributes.body
Støttestrømper
Dosseret medicin
Forebygger komplikationer
Obsevere, reagere og dokumentere

# data[].attributes.body
Af observere borgerens velbefindende både fysisk og psykisk

# data[].attributes.body
Forandringer og afvigelser

# data[].attributes.body
Normale blodtryksværdier:
120-140 mm Hg (systolen)
60-90 mm Hg (diastolen)
Systolen står for arbejdsperioden mens diastolen står for hvileperioden.
Symptomer på for højt/lavt blodtryk:
Hovedpine,synsproblemer,næseblod,svimmelhed,træthed.
Som SSH må du måle blodtryk når du har fået en vejledning i at betjene en blodtryksmåler. Husk at en blodtryksmåling tages 3 gange.

# data[].attributes.body
En kompressionsstrømpe hjælper venerne med at presse blodet fra fødderne op mod hjertet ved hjælp af et tryk, som er højest ved anklen og aftagende op mod knæet. Blodcirkulationen øges og forhindrer, at blodet samles i benene.

# data[].attributes.body
Forskellen på kompressionsstrømper og støttestrømper

Den nemmeste måde at skelne mellem støttestrømper og kompressionsstrømper er, at:

Støttestrømper er til raske ben og skal forbygge skader.

Kompressionsstrømper er til syge ben, som kræver behandling. Kompressionstrømper er lægeordinerede, og fås

# data[].attributes.body
Må ikke folde og skal sidde helt glat
Må hverken være for lang eller for kort
Professionelle fx. Sava tager mål til strømperne
Der kan bevilges 2 par pr. år, men kan også købes
Observer for trykmærker ,ødemer, små sår, hævelser

# data[].attributes.body
Vi får overblik over dagens program.
-Vi samler op inden vi går hjem.
Sygdom:
-Giv besked hvis der ventes vigtige opkald.
-ingen mobil mens der arbejdes i gruppen. opkald vedr. børn osv. besvares.
Sygdom:
-Vi bidrager, støtter, hjælper og lytter til hinanden.
Mødetider/Pauser:
-Vi er mødestabile.
-Følger skolens pauser medmindre vi føler for at arbejde videre og aftaler, hvis der er brug for pauser.
Kommunikation:
-Kommunikerer åben og uden fordomme.
-Vi lytter aktivt, giver taletid og input gives bagefter.
Fællesmaterialer:
-Vi deler og gemmer vores arbejde i padlet.
Forberedelse:
-Vi møder forberedt op og får læst hvad der skal læses, undersøges mm.

# data[].attributes.body
Omgivelserne har også betydning for at man nyder julemaden. En pæn juledug, juledekorationer, julemusik omkring bordet, en pæn borddækning og andre glade mennesker at spise sammen med

# data[].attributes.body
17,30  Middagen serveres
!8,30   Risalamande og mandelgave
19,30   Juletræet tændes
20,00   Salmer og sange efter ønsker
20,30   Julegave uddeling
21.00    Kaffe, konfekt og julebag
21.30 Servering af forfriskninger
21.30 ?   Fælles hygge

Tak for i aften og hyggeligt samvær.