# data[].attributes.body
I interviews siger den tiltalte fx, at han havde nogle tanker og fantasier om at slå mennesker ihjel. Men I august gik det op for ham, at det var en fantasi. Han udlevet det så mange gange i hovedet at der ikke længere var mere dopamin tilbage. Der havde han ikke mere motivation til at gøre det.

Den 27-årige mand siger nogle meget skræmmende ting, som skaber en spænding. De ting han siger er fx "Du skal have en kugle lige i panden"

Man får lyst til at kravle ind i hovedet på ham og vende og dreje alle hans tanker.

# data[].attributes.attachment_link.title
MANIFESTET FRA TILTALT FOR SKOLESKYDERI-PLAN_ ' VI (e8a38f79)

# data[].attributes.body
Manifestet fra tiltalt for skoleskyderi-plan: "Vi har brug for flere massemordere"

Allerede i rubrikken får han taletid. Man hører dramaet først. Det skaber spænding og lægger op til konflikt.

Fanfare:

# data[].attributes.body
Layout:

Blikfang:
Ens blik falder først på tegningen af den anklagede, som der er tegnet forfra, men alligevel er anonymiseret. Det er sådan man ville gøre hvis det var et foto, men fordi det er en tegning ved man, at det er bevidst. De kunne have valgt at tegne ham bagfra i stedet. Hans ansigt er sløret, fordi på det tidspunkt artiklen blev udgivet, var han ikke blevet dømt endnu. Han bliver vist som en forbryder.

Rubrik/underrubrik:
Rubrikkerne er fængende og giver et indblik i, hvad der er sket. Så man får hurtigt en forståelse af, hvad der sker. Rubrikkerne er citater. De giver en, en følelse af at man er inde i hans hoved.
Ved underrubrikken "disse skoler skulle angribes" er det en baggrundsartikel.

# data[].attributes.body
Emnet / nyheden:
Vi synes, at emnet er virkelig spændene og meget skrækslagende, men det er et emne man ska tage godt rundt om fordi det synes vi er meget  vigtigt da sådan en hændelse aldrig skulle have sket og aldrig skal ske igen.

Vinkling:
Det er en påstand, fordi det er noget man ved 100% og det er understøttet af beviser. Den anklagede har også tilstået. Det er en meget sensationel vinkel.

Inddelinger i teksten:
inddelingen i teksten er stillet op på en god måde, fordi den kommer rundt om det hele, så der ikke er noget, der bliver sprunget over.
Artikel-modeller:
NYHEDSTREKANTEN - KOMMODEMODEL hvad er blæst op hvad er blæst ned

Den måde de kommer på start med at det er hans ejne ord som bliver fortalt det er rigtigt godt og generelt i teksten

De 5 nyhedskriterier:

1. Aktualitet. Er historien relevant nu og her: Ja, fordi retssagen var i gang da artiklen blev udgivet.

2. Væsentlighed. Hvor stor betydning og konsekvens har historien for læsere, lyttere og seere?:

3. Identifikation. Kan læsere, lyttere og seere identificere sig med historien? : Fordi de også giver skolelederen taletid kan vi bedre identificere os med det, fordi det ligeså godt kunne have gået udover en selv.

4. Sensation : Det sensationelle, hvad betyder det

5. Konflikt :

# data[].attributes.body
Ekstra bladet

# data[].attributes.body
Jens Anton Havskov

# data[].attributes.body
Tirsdag 18. januar 2022

# data[].attributes.body
Baggrundartikel og nyhedsartikel

# data[].attributes.body
Der gøres brug af partkilder, fordi vi får indblik i begge sider af historien. Vi bliver sat ind i hovedet på den anklagede, men også, hvordan skolelederen og skolen oplevede det.

# data[].attributes.body
Incel krimminelle hemmelige forum børn

# data[].attributes.body
Manden planlagde skoleskyderierne i fire år. Fra 2015-2019.

# data[].attributes.headline
Sproglig stil - hvordan er sproget? hvad er det for en modtager hvad er lix tallet?

# data[].attributes.subject
Sproglig stil - hvordan er sproget? hvad er det for en modtager hvad er lix tallet?

# data[].attributes.body
Lix tallet er 38 så det er en forholdsvis nem avis at læse hvilket gør målgruppen større.

# data[].attributes.headline
Sproglige virkemidler - ordklasser og betydninger af ordet

# data[].attributes.subject
Sproglige virkemidler - ordklasser og betydninger af ordet

# data[].attributes.body
Sproget er beskrivende de gør brug af tillægsord til at beskrive den tiltalte og ofrene. Fx "den spinkle, langhårede nordjyde" eller "klædt i en kort sort undertrøje og et par hotpants med leopardmønster". De omtaler den tiltalte som "den spinkle nordjyde".
De gør at man føler sig tættere på sagen.

# data[].attributes.body
Det indtryk man for af manden er meget voldsomt, han virker som en psykopat og fuldstændig sindsyg.

# data[].attributes.body
Patos, fordi vi får medfølelse for skolen og kvinderne, og bliver sat ind i, hvordan det har været for dem.

Logos?

# data[].attributes.body
Det malede billede af ham, hvor hans ansigt er sløret.
Når man ser billeder af folk med et sløret ansigt forbinder man det med forbrydere. Vi tænker altså allerede ved bare at kigge på billedet, at der er noget galt med ham og han ikke er helt uskyldig.

"Og bare lugte dit blod"
Bliver en kliche, fordi det er noget man ser i film, og forbinder med fiktive mordere. Ikke noget man forbinder med virkeligheden, derfor fanger det en, når det så pludselig er virkeligt.

Børnenes skole, uskyldige børn
De har valgt at bruge et billede af skolens gavl, hvor der er 2 glade skolebørn på. Man tænker på de uskyldige børn, det ville være/er gået ud over.

# data[].attributes.body
De vil gerne have opmærksomhed på, at det også kan ske i Danmark selvom det er meget usandsynligt.
De vil gerne skabe et billede af ham, som folk på ingen måde kan sympatisere med.
Selvom de anonymificerer ham og på en måde beskytter ham, skaber de billede af ham og maler ham ud til at være skurken med ord.

# data[].attributes.body
"at skære din hals over og bare lugte dit blod"
"du skulle have en kugle lige midt i panden"
Ordene skaber et billede at hvordan han er som person. (voldsom, skræmmende og psykopat)

# data[].attributes.body
Målgruppen er til folk, som har styr på de svære ord, der bliver brugt i artiklen ord som "bestialsk" osv., eller de ældre, som følger med i aviserne og nyhederne. Nogle af tingene, der bliver sagt er også lidt skræmmende, så hvis man er sart får man sandsynligvis også ondt i maven af at læse det.

# data[].attributes.headline
27-årig skyldig i planlægning af massedrab

# data[].attributes.subject
27-årig skyldig i planlægning af massedrab

# data[].attributes.body
I "27-årig skyldig i planlægning af massedrab" bliver vi ikke sat ind i den tiltaltes hoved på samme måde som i "Vi har brug for flere massemordere"

Begge aviser tiltaler ham som "den spinkle nordjyde"

I avisen "vi har brug for flere massemordere" er der malet et billede af den tiltalte, og vi får billeder fra skolen, der var udsat, hvor i den anden er det blot et billede af politiet. Vi får ikke et indtryk og indblik i ham på samme måde. I ekstra bladet for vi et ret klart billede af, hvordan han er som person.

# data[].attributes.headline
Det  hidtil  eneste  skoleskyderi  i  Danmark fandt sted i 1994 på Aarhus Universitet. En 35-årig studerende skød og dræbte to og sårede to andre

# data[].attributes.subject
Det  hidtil  eneste  skoleskyderi  i  Danmark fandt sted i 1994 på Aarhus Universitet. En 35-årig studerende skød og dræbte to og sårede to andre