# data[].attributes.body
Jernalderen er den sidste af de 3 perioder i oldtiden. I de få totalt udgraved landsbyer i jernalderen har ærkæologerne fundet en gård der var dobbelt så stor som de andre. I jernalderen var den danske befolkning først og fremmest bønder. Der dyrkede deres marker. Det var hårdt arbejde. I jernalderen tror man på andre guder end bronzealderens solgud. Der er guder for frugtbarhed og for krig og man har brug for gudernes gunst hvis man skal vinde

# data[].attributes.headline
Vikingetiden af Alma Ella Ida Mai Anna Selma

# data[].attributes.subject
Vikingetiden af Alma Ella Ida Mai Anna Selma

# data[].attributes.body
kongerækken Gorm den Gamle ♚ ?-958. Muligvis kun konge i Jylland.

Harald Blåtand ♚ 958-987. Den store Jellingsten, bagsiden med kristusfiguren Søn af Gorm og Thyra. ...

Svend Tveskæg ♚ 987-1014. ...

Harald Svensen ♚ 1014-1018. ...

Knud den Store ♚ 1018-1035. ...

Hardeknud ♚ 1035-1042. ...

Magnus den Gode ♚ 1042-1047. ...

Sven Estridsen ♚ 1047-1074.

hvad spiste vikingerne : kød fisk grøntsager korn mælke prudukter bær frukter og honning. vikengerne ofred til guderne odin og tord Vikingernes offerritualer spændte fra store fester i stormændenes haller til større eller mindre ofringer af våben, smykker og værktøj i søer. I hellige lunde blev mennesker og dyr hængt i træerne – i hvert fald ifølge nogle skriftlige kilder.

# data[].attributes.headline
vikingetiden af Alma Ida Mai Ella Selma Anna

# data[].attributes.subject
vikingetiden af Alma Ida Mai Ella Selma Anna

# data[].attributes.body
Vikingetidens slutning defineres ud fra oplysninger i skriftlige kilder om forhold i England: Enten året 1042, da den dansk-engelske kong Hardeknud døde, hvilket blev enden på nordisk herredømme over England, eller 1066, da den normanniske hertug Vilhelm (Erobreren) erobrede England.

# data[].attributes.headline
Middelalderen af Simone, Sophia,                    Jonas, Valentin.

# data[].attributes.subject
Middelalderen af Simone, Sophia,                    Jonas, Valentin.

# data[].attributes.body
år 1000-1536. De fattige var som regel bønder eller håndværkere. Børn drak ØL!
i middelalderen hed penge penning.
Middelalderen blev man 30 til 35 år Valdemar slægten reagerede i middelalderen.
Hjulploven blev opfundet.
der udvikles vind-og vandmøller.
Næsten alt af Danmarks landbrugsjord er fra middelalderen.

# data[].attributes.headline
Renæssancen af Anna Frederikke, Ziva, Julie, Ida Marie 

# data[].attributes.subject
Renæssancen af Anna Frederikke, Ziva, Julie, Ida Marie 

# data[].attributes.body
De to største danske renæssancekonger var Frederik 2. (1559-1588) og Christian 4. (1588-1648). Kongerne havde en pragtfuld og kostbar levevis, og de fremmede videnskab, kunst og kultur, der kunne kaste glans over deres rige.

Renæssancen var karakteriseret ved en overvældende interesse for antikkens kunst og kultur. Renæssancen i Danmark indtraf senere end i Sydeuropa, og Danmarks egen forhistorie blev dyrket med næsten lige så stor lidenskab som antikkens. Renæssancen i Danmark lå 1536-1660, dvs. fra reformationen og frem til enevælden.

# data[].attributes.body
Reformationen blev officielt indført i Danmark i 1536 og Martin Luther var en med til at starte den og var en virkelig vigtig person i Reformationen.Luther var

# data[].attributes.body
I årene fra 1660-1849 var styreformen i Danmark enevælde, hvor al magt og myndighed formelt lå hos den absolutistiske monark. Med indførslen af enevælde blev Danmark et arvekongedømme, det eneste lovfæstede i Europa.

Den danske enevælde blev indført blev indført ved et statskup i 1660 af Frederik.3 og afskaffet i 1849 ved en fredelig revolution efter Cristian 8.s død. den enevældige konge havde stor magt, landets borgere var alle hans undersåtter, men de havde meget forskelige levevilkår.

Hæren bestod af fodfolk, rytteri og artilleri.

I 1600-tallet var der to typer fodsoldater: musketerer, der var bevæbnet med musketter, og pikenerer, der var bevæbnet med piker (4-6 m lange stagevåben). I slutningen af 1600-tallet blev bajonetten indført, og soldaten havde nu både nærkampstyrke og ildkraft.

Ryttere var bevæbnet med rytterpistoler og karabiner (kortløbede geværer). De skulle normalt tæt ind på fjenden for at affyre deres våben. Derefter måtte de tilbage for at lade igen.

Kosten var ofte meget ensformig. Det var hovedsagelig rugbrød, grød, vælling eller suppe suppleret med saltet flæsk samt saltet eller tørret fisk. Det blev skyllet ned med rigelige mængder tyndt øl, som man for det meste havde brygget selv.