# data[].attributes.headline
Undervisningshæfte - online eller analog - læs mere

# data[].attributes.subject
Undervisningshæfte - online eller analog - læs mere

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
LIKE - Shitstorme, fake news, fear of missing out. What's not to like?

Den mest udbredte gestus mellem mennesker i dag er ikke et goddag eller et farvel, men et like. Hvad betyder dine likes - for dig og dit netværk? Er du bare, hvad du liker?

Bogen LIKE er en gratis og forskningsbaseret undervisningsbog, som klæder gymnasie- og folkeskoleelever på til at undgå de digitale mediers mange faldgruber. LIKE tager fat på temaer som: ansigtsløs kommunikation, identitet, billeddeling, shitstorme, opmærksomhedsøkonomi, digitale forstyrrelser, fake news og polarisering.

LIKE retter sig mod fag som dansk, sprogfagene, samfundsfag, historie, psykologi, filosofi og matematik. Bogen kan bruges i enkeltfaglige og i tværfaglige undervisningsforløb på ungdomsuddannelserne og i grundskolens udskoling. Materialet er udviklet og afprøvet af Mehlsen Media i samarbejde med Center for Information og Boblestudier, lærere, elever og fagkonsulenter.

Udgivet af Center for Information og Boblestudier, marts 2019.
ISBN: 978-87-971-1190-1
Bestil bogen gratis hos Informations Forlag (betaling for porto) eller download bogen samt lærervejledning på Digitaluddannelse.org.

# data[].attributes.attachment_link.title
Like, undervisning i digital dannelse - Mehlsen Media

# data[].attributes.attachment_link.description
Den mest udbredte gestus mellem mennesker i dag er ikke et goddag eller et farvel, men et like. Hvad betyder dine likes - for dig og dit netværk? Er du bare, hvad du liker? Bogen LIKE er en gratis og forskningsbaseret undervisningsbog, som klæder gymnasie- og folkeskoleelever på til at undgå de digitale mediers mange faldgruber.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvor havner din stemme? Et kompliceret regnestykke afgør, hvordan det kommende Folketing ser ud

# data[].attributes.attachment_link.title
I spillet ‘Bad News’ lærer du at spotte falske nyheder ved selv at sprede dem

# data[].attributes.attachment_link.description
Af Nikolaj Rodkjær Kristensen For at gennemskue falske nyheder, må du tænke som en, der spreder dem. Det er ideen bag spillet Bad News, som det danske faktatjekmedie TjekDet tirsdag lancerer på sin hjemmeside.

# data[].attributes.attachment_link.title
PRØV SPILLET: Bad News - er du mester i at sprede desinformation?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Eleverne reflekterer gennem de forskellige øvelser over og sætter ord på, hvordan de synes, man kan opføre sig digitalt på en etisk forsvarlig måde. Der lægges op til, at eleverne udarbejder en etisk grundlov for digitale, mellemmenneskelige relationer ud fra de øvelser, de arbejder med i forløbet. Forløbet understøtter kompetencemålene for Livsfilosofi og etik. Materialet understøtter læreren i at sætte refleksioner og samtaler i gang blandt eleverne ud fra forskellige cases.
Forudsætninger, form og indhold
For at give eleverne de bedst mulige forudsætninger er det hensigtsmæssigt, at læreren forinden afdækker elevernes forforståelse af begrebet etik.

Forløbet skulle gerne give eleverne oplevelsen af, at etik ikke er entydig og kan være dilemmafyldt. Forløbet er tænkt gennemført, hvor der er vekslen mellem pararbejde, dilemmaøvelser og klassesamtaler.

I forløbet lægges der op til, at der debatteres kommunikationsformer, og at der produceres i forskellige digitale formater. Der lægges blandt andet op til en dilemmaøvelse, hvor eleverne bevæger sig rundt mellem hinanden i en quiz-og-byt-øvelse. Det kan være en fordel at gennemføre øvelsen udenfor for at skabe afveksling i et intenst forløb.

Tilrettelæggelse

Det er vigtigt, at der i klassen skabes det rum, som er en nødvendighed for en fri diskussion, og at alle holdninger tages seriøst. Gennem cases i forløbet og elevernes egenproduktioner diskuterer I, hvad digital etik er. Gennem arbejdet tydeliggøres det, hvor vigtigt det er, at eleverne er opmærksomme på forskellen på et fysisk og et digitalt møde.

For at sikre variation og progression lægges der op til mange forskellige korte øvelser og mange skift i aktiviteterne.
Forslag til spørgsmål, der kan overvejes inden forløbet:

Hvordan skabes et rum, hvor etiske overvejelser kan italesættes fordomsfrit?

Hvilke arbejdsformer inddrages i forløbet og hvorfor?

Hvad er fordelene og ulemperne ved at arbejde med dilemmaøvelser?

Opbygning

Forløbet er inddelt i fire faser.

Fase 1: Forforståelse - hvad betyder begrebet etik?

Indled forløbet med at lave en brainstorm på alle de begreber, som kan knyttes til begrebet etik. Undlad at tage stilling til det, eleverne byder ind med, og lad i første omgang processen være værdifri. Hvis det er muligt, så gem oversigten til slutningen af forløbet. I kan fx dele et digitalt mindmap, bruge post-it eller tage et billede af tavlen.

I efterbehandlingen af brainstormen kan det være hensigtsmæssigt at arbejde med elevernes bud og sortere dem i forskellige kategorier. På den måde kommer der en god plenumdialog omkring den fælles forståelse af begrebet etik.

Hvis eleverne fra starten tilkendegiver, at begrebet etik ikke umiddelbart er nemt at forholde sig til, kan der arbejdes med etiske dilemmaer forinden. Find inspiration her.

Fase 2: Digital etik - hvad betyder det for det sprog, vi bruger?

Sproget ændrer sig, og det er der intet usædvanligt i. Men sproget kan opleves forskelligt, alt efter om vi kommunikerer digitalt eller er fysisk sammen. Et forslag til igangsætning af dialog på klassen om digital etik og efterfølgende opsamling kan tage afsæt i følgende spørgsmål til eleverne:

Snak med sidemakkeren om forskellene på kommunikation i det fysiske rum og det digitale rum.

Saml elevernes diskussionen op i plenum ved for eksempel at spørge:

Hvilke erfaringer har I selv fra kommunikation på de sociale medier?

Hvilke erfaringer har I med at kommunikere i det fysiske rum?

Hvilke forskelle kom I frem til?

Eleverne kan efterfølgende selv arbejde med sms-sproget og forskellige måder at kommunikere på. Eleverne kan arbejde med disse to aktiviteter:

Lad eleverne skrive sms'er til hinanden, hvor de skriver det samme, men hvor det ene eksempel er med underforstået ironi. De kan selv lave flere i dette program

Lad eleverne bruge skemaet (bilag) til at finde ord, de allerede bruger, som kan opleves negativt, og lad dem finde positive alternativer.

I plenum: Tal om betydningen af sproget, når det er digitalt, og hvilken etik der er nødvendig at have, når vi kommunikerer digitalt. Disse overvejelser kan med fordel inddrages i den etiske grundlov, som eleverne laver til sidst.

Fase 3: Dilemmaøvelse

Inden eleverne går i gang med dilemmaøvelsen, er det hensigtsmæssigt at tale om i plenum, hvad et dilemma er. At der ikke er gode og rigtige svar, når vi taler dilemmaer, men at man må vælge, og at alle valg kan have konsekvenser. Til dilemmaøvelsen kan dilemmakortene (bilag) benyttes, eller eleverne kan lave deres egne. En tilgang til dilemmaøvelsen kan se således ud:

Lav en quiz-og-byt med dilemmakortene, hvor eleverne i mødet med hinanden præsenterer dilemmaerne, som de hver især har og forholder sig til. Når begge har præsenteret deres dilemma og forholdt sig til det, bytter de dilemmakort, rækker hånden i vejret og finder en ny at have et dilemmamøde med.

Gruppevis kan eleverne efterfølgende arbejde med de samme dilemmaer, men formålet er nu, at de reflekterer over forskelle og ligheder mellem dilemmaerne og betydningen af dem.

Eleverne får udleveret et sæt med de dilemmaer, de lige har diskuteret, og snakker om, hvilke dilemmaer de mener, giver de største etiske udfordringer og for hvem. Dilemmaerne kan fx inddeles i kategorier, som de selv vælger, og de kan tilføje nye dilemmaer på de tomme kort.

Fase 4: Lav et kodeks for digital etik

Som afslutning på samtalerne, diskussionerne og de dilemmaer, eleverne har arbejdet med, lægges der op til, at de arbejder med deres refleksioner og i grupper omsætter dem til deres eget kodeks for digital etik (bilag). Det kan fx gennemføres på denne måde:

Gruppevis:

Vælg de fem punkter, eleverne mener, er de mest centrale for god digital etik, og bed dem skrive dem i deres kodeks for digital etik.

Forbered dem på at præsentere deres digitale, etiske kodeks både digitalt og fysisk for klassen.

Diskutér i plenum, hvad forskellen var på den digitale præsentation og den fysiske. Eleverne kan eventuelt efterfølgende tilpasse deres kodeks ud fra de erfaringer, de har gjort sig.

Evaluering

I makkerpar diskuterer eleverne, hvad det mest centrale fra forløbet er, og hvad der kunne stå i et fælles kodeks for digital etik for klassen/skolen/kommunen. Til sidst samles idéerne i et fælles kodeks.
Der kan efter gennemførelsen af forløbet sættes fokus på spørgsmål som:

Hvordan fungerede arbejdet med dilemmaer i forhold til at få eleverne til at debattere og overveje de digitale, etiske udfordringer?

I hvilket omfang lykkedes det at få de unge til at forholde sig til deres eget digitale sprog?

Kan erfaringerne fra elevernes eget kodeks bruges fremover i andre sammenhænge og fag?

Kreditering

Forløbet er udarbejdet af Astrid Danielsen, pædagogisk konsulent ved CFU, UCL, juni 2019

# data[].attributes.attachment_link.title
Digital etik - GRUNDSKOLE | emu danmarks læringsportal

# data[].attributes.attachment_link.description
Eleverne reflekterer gennem de forskellige øvelser over og sætter ord på, hvordan de synes, man kan opføre sig digitalt på en etisk forsvarlig måde. Der lægges op til, at eleverne udarbejder en etisk grundlov for digitale, mellemmenneskelige relationer ud fra de øvelser, de arbejder med i forløbet.

# data[].attributes.body
Tænker, det skal redidaktiseres før det rigtigt kan buges

# data[].attributes.attachment_link.description
Obs! Det er pt. kun muligt at afspille quizzerne i Firefox's browser. Vi arbejder på at installere dem på ny, så de kan afspilles på alle platforme igen.

# data[].attributes.headline
Forløb: Teknologiforståelse  i samfundsfag

# data[].attributes.subject
Forløb: Teknologiforståelse  i samfundsfag

# data[].attributes.attachment_link.title
Digital dømmekraft - GRUNDSKOLE | emu danmarks læringsportal

# data[].attributes.attachment_link.description
Find inspiration og viden til undervisning, der styrker elevernes digitale dømmekraft.

# data[].attributes.body
Otto Jensen blev overvåget hvert minut - af sin mobil - TV 2

# data[].attributes.headline
Studier i Læreruddannelse og -profession - Temahæfte om Teknologiforståelse

# data[].attributes.subject
Studier i Læreruddannelse og -profession - Temahæfte om Teknologiforståelse

# data[].attributes.attachment_link.title
Visning af: Årg. 4 Nr. 1 (2019): Teknologiforståelse

# data[].attributes.attachment_link.description
Tilbage til artikeldetaljer Årg. 4 Nr. 1 (2019): Teknologiforståelse

# data[].attributes.body
Jeg (Lars) har brugt det en enkelt gang i en 9. klasse, men jeg er sikker på, at jeg kunne få endnu mere ud af de etiske dilemmaer eleverne skal tage.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse:
Kontrafaktisk historieskrivning handler om det, der kunne være sket, men ikke skete. En tysk mockumentary af Robert Stone simulerer, at østtyske grænsevagter i forbindelse med urolighederne i Berlin i 1989 skyder på demonstranterne, og at situationen eskalerer. I en realistisk kædereaktion ender det med, at der efter en række konventionelle kamphandlinger i først Tyskland og så Vesteuropa indledes en atomkrig, hvis udfald lades uklart. I den følgende danske, kontrafaktiske mocumentary, drejer det sig om kapløbet om at befri Danmark i slutningen af 2. Verdenskrig. Montgomery og de allierede styrker kom først, men det var kun et spørgsmål om dage. Hvad nu hvis russerne havde besat Østdanmark og indsat en marionetregering? Den Demokratiske Republik Danmark (DRD) udråbes, og Østdanmark oplever indtil Murens fald i 1989 en historisk periode, hvor hverdagslivet og politikken minder om det, vi kender fra virkelighedens DDR, men med danske aktører. Kongefamilien er drevet i eksil på Marselisborg i Århus, og mange "folkefjender" sendes i arbejdslejre på Bornholm. Der er mangel på materielle goder i Østdanmark, og ved grænsen ved Storebælt skydes der med skarpt mod flygtninge, mens PET overvåger alle østdanskere osv.

Indeholder:

3. Verdenskrig (84 min)

Da Danmark var kommunistisk (55 min)

8. til 10. klasse.
Klassetrin:

Ungdomsuddannelser, Voksenuddannelser

# data[].attributes.attachment_link.description
Kontrafaktisk historieskrivning handler om det, der kunne være sket, men ikke skete. En tysk mockumentary af Robert Stone simulerer, at østtyske grænsevagter i forbindelse med urolighederne i Berlin i 1989 skyder på demonstranterne, og at situationen eskalerer.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mangler I inspiration til hvordan i kan bruge Fable, og robotter generelt, i jeres undervisning.

Så kan vi hjælpe jer med at blive klædt godt på.

Vi tilbyder både skræddersyede workshops efter jeres specifikke behov, samt vi tilbyder at mere generelle workshops hvor vi kommer igennem noget mere overordnet i forhold til at anvende robotter i undervisningen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Udskoling - Læring med Fable - Shape Robotics - Fable Robots

# data[].attributes.attachment_link.description
Mangler I inspiration til hvordan i kan bruge Fable, og robotter generelt, i jeres undervisning. Så kan vi hjælpe jer med at blive klædt godt på. Vi tilbyder både skræddersyede workshops efter jeres specifikke behov, samt vi tilbyder at mere generelle workshops hvor vi kommer igennem noget mere overordnet i forhold til at anvende robotter i undervisningen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Om faghæftet

Fælles Mål består af et overordnet fagformål og fire kompetenceområder med hver deres kompetencemål. Områderne er delt ind i bindende færdigheds- og vidensområder. Under hvert færdigheds- og vidensområde findes vejledende færdigheds- og vidensmål til inspiration for undervisningen.

Læseplanen beskriver grundlaget for undervisning i faget. Det gør den særligt ved at fortolke forholdet mellem skolens formål, lovens centrale bestemmelser om undervisningens tilrettelæggelse og bestemmelser for faget i Fælles Mål.

Undervisningsvejledningen informerer om de bestemmelser i folkeskoleloven og i Fælles Mål, som drejer sig om undervisning i faget. Den støtter ved at forklare og give eksempler på centrale dele af fagets indhold. Vejledningen giver også inspiration til undervisning i faget ved at beskrive forskellige valg i forhold til planlægning, gennemførelse og evaluering.

Ønsker du at printe oversigten over Fælles Mål, anbefales det at ændre printerindstillingerne til A3-format samt papirretning til liggende.

# data[].attributes.attachment_link.title
Faghæfte - Fælles Mål, læseplan og vejledning - GRUNDSKOLE | emu danmarks læringsportal

# data[].attributes.attachment_link.description
Fælles Mål består af et overordnet fagformål og fire kompetenceområder med hver deres kompetencemål. Områderne er delt ind i bindende færdigheds- og vidensområder. Under hvert færdigheds- og vidensområde findes vejledende færdigheds- og vidensmål til inspiration for undervisningen. Læseplanen beskriver grundlaget for undervisning i faget.

# data[].attributes.headline
Digital totalitarisme af  Mads vestergaard

# data[].attributes.subject
Digital totalitarisme af  Mads vestergaard

# data[].attributes.body
Arbejder bl.a. med danske forhold og der er nogle der er dybt bekymrende.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Forlagets beskrivelse Den digitale revolution har været båret af løfter om demokratisering og frigørelse. Men virkeligheden er blevet en anden.

Det sociale kreditsystem, som er under udvikling i Kina, står som skræmmeeksempel på en statsmagt, der anvender de nyeste teknologier til at virkeliggøre en social kontrol af borgerne uden fortilfælde. Men Kina er ikke alene. I USA er der åbnet nye markeder for digital overvågning, adfærdspåvirkning og datahandel, som truer friheden, hvis ikke de kommercielle teknologigiganter møder modstand fra befolkning og politikere. Og i Danmark har vi så travlt med at vinde digitaliseringskapløbet, at borgernes retsstilling, tillid og demokrati er under pres.

I Digital totalitarisme stiller filosof Mads Vestergaard skarpt på den mørke side af den digitale revolution. Kun hvis vi kender truslerne mod det frie og demokratiske samfund, kan vi bekæmpe dem.

Journalisten"Det er på tide, vi opgraderer den generelle forståelse af de enorme udfordringer, den digitale udvikling giver vores samfund. Digital Totalitarisme er et rigtig godt sted at starte." -

Mads Vestergaard (f. 1979) er uddannet filosof og ph.d.-studerende ved Center for Information og Boblestudier (CIBS), Københavns Universitet.

Bibliotekernes beskrivelse Debatbog om hvordan den digitale revolution sætter borgernes retsstilling og tillid under pres. Om den teknologiske udviklings mulige konsekvenser for samfund, demokrati og i sidste ende vores frihed.

# data[].attributes.attachment_link.title
Få Digital totalitarisme af Mads Vestergaard som Hæftet bog på dansk - 9788775146956

# data[].attributes.attachment_link.description
Forlagets beskrivelse Den digitale revolution har været båret af løfter om demokratisering og frigørelse. Men virkeligheden er blevet en anden. Det sociale kreditsystem, som er under udvikling i Kina, står som skræmmeeksempel på en statsmagt, der anvender de nyeste teknologier til at virkeliggøre en social kontrol af borgerne uden fortilfælde.

# data[].attributes.headline
"Menneske eller maskine" (etik). Udarbejdet af it og medier konsulenter fra Absalon 

# data[].attributes.subject
"Menneske eller maskine" (etik). Udarbejdet af it og medier konsulenter fra Absalon 

# data[].attributes.body
Til dansk, kristendom og samfundsfag

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Hvornår er man det ene eller det andet?"

Indeholder følgende elementer:

Kapitelsættet til denne serie og de pædagogiske vejledninger lægger op til at arbejde med serien i dansk, kristendom, samfundsfag og teknologiforståelse. Dette arbejde kan foregå enten i de enkelte fag eller tværfagligt. I de pædagogiske vejledninger tages enten udgangspunkt i begrebet "De tre robotlove" (Asimov 1942) som grundlag for arbejdet eller Japaneren Moris (1970) begreb om "The uncanny Valley". Kapitelsættene til tv-serien er udarbejdet med henblik på at pege på relevante steder at arbejde i forhold til disse to begreber.

7. til 10. klasse.
Klassetrin:

Ungdomsuddannelser, Voksenuddannelser

Antal i afdelinger:

1 stk. i udlånsafdelingen. Kan bookes enkeltvis.

# data[].attributes.attachment_link.description
"Hvornår er man det ene eller det andet?" Indeholder følgende elementer: Kapitelsættet til denne serie og de pædagogiske vejledninger lægger op til at arbejde med serien i dansk, kristendom, samfundsfag og teknologiforståelse. Dette arbejde kan foregå enten i de enkelte fag eller tværfagligt.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Om Netværk om teknologiforståelse

I netværket om teknologiforståelse kan skoler og kommuner arbejde med lokal kapacitetsopbygning i forhold til teknologiforståelse gennem forskellige aktiviteter, som kan tilpasses den enkelte skoles umiddelbare ståsted og behov.

Lige nu afvikles der et nationalt forsøg, hvor udvalgte skoler afprøver forskellige måder at indføre teknologiforståelse i undervisningen på. Når forsøget er slut, vil det på baggrund af erfaringerne blive endeligt besluttet, hvordan teknologiforståelse skal implementeres over hele landet.

Selvom vi endnu ikke ved, hvilken form faget/fagligheden kommer til at tage i sidste ende, så ved vi fra det nationale forsøg, at lærerne og eleverne er begejstrede, men at det tager lang tid at forstå denne helt nye faglighed, og at lærerne har brug for både kompetenceløft og en masse praksiserfaringer, før de føler sig rustede til at undervise i teknologiforståelse.

Gennem netværket her er der skabt mulighed for, at skoler kan starte allerede nu med forskellige kapacitetsopbyggende indsatser, så de kommer bedst muligt fra start.

Se under de forskellige faner her på sitet for at finde ud af, hvilke muligheder du og din skole har for at arbejde med teknologiforståelse i Netværket om teknologiforståelse.

Alle aktiviteter i netværket er gratis, da projektet er støttet af Villum Fonden frem til 2023.

Gratis netværksdag d. 2. december 2020 kl. 12.00-16.00

Oplæg om teknologiforståelse, 17 forskellige workshops, regionale netværk

;

# data[].attributes.attachment_link.description
I netværket om teknologiforståelse kan skoler og kommuner arbejde med lokal kapacitetsopbygning i forhold til teknologiforståelse gennem forskellige aktiviteter, som kan tilpasses den enkelte skoles umiddelbare ståsted og behov. Lige nu afvikles der et nationalt forsøg, hvor udvalgte skoler afprøver forskellige måder at indføre teknologiforståelse i undervisningen på.

# data[].attributes.headline
Overvågningskapitalismens tidsalder- kampen for en menneskelig fremtid ved magtens nye frontlinje af Shoshana Zuboff

# data[].attributes.subject
Overvågningskapitalismens tidsalder- kampen for en menneskelig fremtid ved magtens nye frontlinje af Shoshana Zuboff

# data[].attributes.body
Spændende bog, men på 700 sider :-) Går virkelig om bag Google især! Skræmmende ....

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Forlagets beskrivelse Enorm rigdom og magt er i dag koncentreret i nye markeder, hvor overvågning af og forudsigelser om vores adfærd bliver købt og solgt. Shoshana Zuboff betegner fænomenet overvågningskapitalisme og kalder det for en lige så stor omvæltning af den menneskelige tilværelse i dag, som den industrielle revolution var det i det 20. århundrede. Der er tale om en hidtil uset magtkonstellation karakteriseret ved ekstreme koncentrationer af viden uden demokratisk tilsyn - og prisen er vores frihed. Med begrænset modstand fra lovgivning og samfund truer overvågningskapitalismen vores nutid og vil dominere vores fremtid - hvis vi tillader det.

Anmeldelser
"Læs den - den er fremragende!" ★★★★★★ - Altinget

"Det hidtil mest ambitiøse forsøg på at tegne det store billede og forklare baggrunden for digitaliseringens følger, som vi oplever dem som individer og som samfundsborgere ... En fortsættelse af traditionen fra Adam Smith, Max Weber, Karl Polanyi og - tør man sige det - Karl Marx." - The Observer

"En tilbundsgående researchet, fængende skrevet fortælling om overvågningskapitalismens opståen og dens skadelige virkninger for vores samfund... - New York Times Book Review

"... alle bør læse denne bog som et digitalt selvforsvar. Med stort klarsyn og moralsk mod demonstrerer Zuboff ikke alene, hvordan vores hjerner støvsuges for data, men også hvordan de ændres undervejs, hurtigt og radikalt." - Naomi Klein, forfatter til Intet bliver som før og No Logo

"Sikke en brændende mursten af en page-turner" - Dansk pædagogisk tidsskrift

Shoshana Zuboff er amerikansk socialpsykolog, filosof og professor emerita på Harvard Business School samt ekspert i den digitale revolution. Hun har udgivet en lang række bøger i spændingsfeltet mellem teknologi, psykologi, filosofi og økonomi, og i 1988 skrev hun The age of the Smart Machine: the Future of Work and Power, som blev et skelsættende hovedværk om computeriseringen af vores arbejde og liv.

Bibliotekernes beskrivelse Enorm rigdom og magt er i dag koncentreret i nye markeder, hvor overvågning af og forudsigelser om vores adfærd bliver købt og solgt. Forfatteren betegner fænomenet overvågningskapitalisme og kalder det for en lige så stor omvæltning af den menneskelige tilværelse, som den industrielle revolution var i det 20. århundrede.

# data[].attributes.attachment_link.title
Få Overvågningskapitalismens tidsalder af Shoshana Zuboff som Indbundet bog på dansk - 9788793772106

# data[].attributes.attachment_link.description
Forlagets beskrivelse Enorm rigdom og magt er i dag koncentreret i nye markeder, hvor overvågning af og forudsigelser om vores adfærd bliver købt og solgt. Shoshana Zuboff betegner fænomenet overvågningskapitalisme og kalder det for en lige så stor omvæltning af den menneskelige tilværelse i dag, som den industrielle revolution var det i det 20.

# data[].attributes.body
Den teknologiske slagmark

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vores digitale fremtid formes i høj grad af udviklingen i andre lande. Amerikanske techgiganter tjener penge på vores digitale fodspor, mens Kina også bruger teknologi til at overvåge sin egen befolkning.

Men hvilken vej skal Europa gå?

Det undersøger vi i serien EU på den teknologiske slagmark.

Kom med, når vi i serien besøger dronelandbrug, digitale mafiajægere, anti-korruptionsaktivister, robotfabrikker, selvkørende biler og 5G-netværk i en række europæiske lande. Serien er gratis.

Klik på et forløb herunder, og læs mere.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vores digitale fremtid formes i høj grad af udviklingen i andre lande. Amerikanske techgiganter tjener penge på vores digitale fodspor, mens Kina også bruger teknologi til at overvåge sin egen befolkning. Men hvilken vej skal Europa gå? Det undersøger vi i serien EU på den teknologiske slagmark.

# data[].attributes.headline
Teknologiforståelse i fagene - samfundsfag

# data[].attributes.subject
Teknologiforståelse i fagene - samfundsfag

# data[].attributes.attachment_link.title
KvaN 117 - Teknologiforståelse - KvaN.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Mennesket har til alle tider været forbundet med teknologi. Vi har bevæget os fra primitive teknologier til nye, raffinerede former, og i dag gennemsyrer de digitale teknologier vores samfund. Vi udvikler teknologien, men den former og udvikler også os, og vi lader os, bevidst elle

# data[].attributes.body
Forløbet stiller skarpt på fake news. Fake news er en udfordring for den enkelte borgers livsverden, men også i forhold til politisk kommunikation og populisme og dermed for demokratiet helt generelt.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Formålet med forløbet er dels, at eleverne får større kendskab til selve fænomenet fake news, og hvad det dækker over, herunder også hvilken betydning fake news-tendensen har i forhold til relationen mellem politik, medier, politikere og vælgere. Desuden er formålet, at eleverne bliver styrket i deres kildekritiske dømmekraft til at kunne navigere som kommende samfundsborgere.

Forudsætninger, form og indhold

Forløbet tager udgangspunkt i fænomenet fake news, og gennem en række læringsaktiviteter og refleksioner kommer eleverne på egen hånd rundt om fænomenet. Der er søgt inspiration fra bl.a. " Fake News - Når virkeligheden taber " af Vincent F. Hendricks & Mads Vestergaard, Gyldendal 2017.

Forløbet forudsætter, at eleverne har arbejdet med demokrati, herunder samtaledemokrati.

Forløbets formål er - gennem forskellige læringsaktiviteter - at opbygge elevernes færdigheder i forhold til at kunne forstå og reflektere over fænomenet fake news. Det er derfor oplagt, at læreren selv finder aktuelle politiske temaer, fx fra dansk/amerikansk politik, om russisk desinformation eller Brexit, og har det som emnemæssigt afsæt for læringsaktiviteterne.

Samtidig kan det være relevant for læreren på forhånd at have samlet eksempler ind til fase 3 i undervisningsforløbet.

Selve forløbet er bygget op over seks forskellige faser, hvor eleverne arbejder i grupper og deltager i samtaler på klassen. Faserne giver en sammenhæng i forløbet fra afklaring til perspektivering og handling, men der er ikke noget til hinder for, at man udelader nogle af faserne - eksempelvis Fase 4: Produktion og spredning (memes), hvis man ønsker et afkortet forløb.
Tilrettelæggelse
Forløbet rummer forslag til læringsaktiviteter, men også forslag til, hvordan man kæder de forskellige læringsaktiviteter sammen til et struktureret undervisningsforløb, som styrker elevernes bevågenhed/bevidsthed i forhold til fake news.

Forslag til spørgsmål, der kan overvejes inden forløbet:

Hvilket politisk tema vil være oplagt at knytte til dette undervisningsforløb?

I hvor høj grad skal man lade elevernes livsverden træde ind i dette undervisningsforløb?

Hvilke af faserne kan man evt. gemme til senere brug eller helt udelade?

Hvor store skal de forskellige grupper være undervejs for at sikre elevernes optimale læringsudbytte?

Hvilke arbejdsformer styrker elevernes samtale og refleksion mest?

Hvordan kan man evt. reducere tidsforbruget i de enkelte faser, uden at det går ud over elevernes udbytte?

For at få det bedste udbytte af forløbet, bør man inden have forberedt, hvilket aktuelt politisk emne/ tema og kontekst man vil angribe ved hjælp af dette forløb - fx Brexit, et emne fra amerikansk, russisk eller dansk politik. Samtidig kan man have samlet eksempler ind til fase 3 i undervisningsforløbet.

Forløbets opbygning
Fase 1: Årsager til og konsekvenser ved fake news - introduktion til begrebet
Hensigten med denne fase er, at eleverne aktiverer deres forforståelse og lærer at adskille konsekvenser fra årsager. Læreren kan begynde med at forklare begrebstræets funktion og formål for eleverne, evt. med et eksempel. Eleverne kan med fordel gå i grupper á ca. tre.

Eleverne kan arbejde med at fylde ind ved begrebstræets grene og rødder (bilag) ud fra følgende:

Hvad forstår eleverne ved begrebet fake news?

Hvilke årsager er der til problemet?

Hvilke konsekvenser har fake news?

Fokusér gerne på konsekvenssiden, da det er den, som har mest betydning for forholdet mellem politikere, politik og vælgere. Eleverne kan nu mødes med en anden gruppe og fremlægge deres overvejelser. Der summeres kort fælles op på klassen
Fase 2: Fake news er ikke bare fake news
Hensigten med denne fase er at vise kompleksiteten af fænomenet fake news og de begreber, som knytter sig dertil.
Begreber:

Sande udsagn

Forvanskede udsagn

Udokumenterede udsagn

Falske udsagn

Løgn

Tapettale

Bullshit

Fake news

Misinformation

Disinformation/desinformation

Brug "spillebrikker" (se bilag)

Man kan med fordel lave en quiz-og-byt med spillebrikker eller en 'skalaøvelse', hvor eleverne i grupper forsøger at lægge spillebrikkerne på en skala med sandhed øverst, og det som er mest modsat sandhed som den anden pol.
Fase 3: Fake news på nettet
Hensigten med denne fase er, at eleverne sætter de forskellige definitioner fra spillebrikkerne i anvendelse ved at finde eksempler på dem på nettet. Læreren kan enten her vælge, at eleverne helt selv finder eksemplerne eller anvender eksempler læreren har forberedt.

Gennemgå gerne inden et par eksempler fælles i klassen, for at eleverne kan se, hvad de skal lede efter.

Eleverne finder i mindre grupper eksempler på mindst x antal definitioner - søg gerne på nettet i artikler, men eksempelvis også i videoklip.
Alternativt forholder eleverne sig til de emner og tilhørende eksempler, læreren har peget på.

Dokumentér fælles i klassen og diskutér og reflektér over de forskellige eksempler.

Fase 4: Produktion og spredning af fake news (memes)
Hensigten med denne fase er, at eleverne oplever, hvor nemt det er både at producere og sprede fake news og misinformation ved hjælp af fx memes.

Vis gerne et eksempel på et meme, for at eleverne kan få anskueliggjort, hvad en meme er.

Vis evt. Red Barnets video

Eleverne har måske selv nogle eksempler, de kan bidrage med.Tag eventuelt en samtale med eleverne om, hvad de synes om memes, om de selv bruger dem, og hvilke fordele og ulemper de ser ved memes.

Eleverne kan gå i grupper á ca. tre for at lave memes.

Googl evt. "Meme generator". Har eleverne ikke selv en idé, kan læreren have et forslag.

Elevgrupper kan nu samtale om:

Hvor nemt er det er at lave memes?

Hvorfor laver nogle memes - hvad ønsker de?

Hvordan spreder man memes?

Ved modtagerne godt, hvem der er afsender?

Man kan efterfølgende diskutere og samle op fælles på klassen.
Fase 5: Opsamling: Fælles diskussion på klassen
Hensigten med denne fase er todelt. Dels at samle op på de forskellige perspektiver på fake news, så eleverne får samlet deres nye viden på området samt reflekteret over, hvilken betydning fake news har i forholdet mellem politikere, politik og vælgere. Desuden skal de reflektere over, hvordan man som borger kan opnå en robusthed i forhold til dette, bl.a. ved at opbygge sin kildekritiske kompetence.

Klassen kan i fællesskab på baggrund af de forrige læringsaktiviteter og det aktuelle politiske tema, klassen arbejder med, diskutere og reflektere over fake news'/misinformations betydning for borgere, eksempelvis elever, men også for forholdet mellem politikere og vælgere og dermed også for demokratiet.
Fase 6: Forslag til at imødegå problemet med fake news
Hensigten med denne fase er, at eleverne arbejder med problemet fake news ud fra et handlingsperspektiv. De skal opnå tillid og kompetence til at kunne forholde sig kritisk til samfundsmæssige udfordringer og dermed kunne agere som demokratiske borgere.

I grupper kan eleverne finde mindst tre løsningsforslag til at mindske udbredelsen af fake news og skadevirkningerne ved dem, herunder både i et livsverdensperspektiv og et samfundsperspektiv.

Her og nu livsverdensperspektiv:

Hvordan undgår man selv at bidrage til at sprede fake news?

Hvordan kan man forholde sig kildekritisk til de nyheder, man møder?

Samfundsperspektiv:

Hvad kan man gøre i samfundet? Tænk her gerne i Civilsamfund - Stat - Marked

Man kan dernæst lave en kort fremlæggelse af løsningsforslag samt opsamling. Disse forslag kan evt. laves som statiske memes og hænges op i klassen.

Evaluering

Ud fra elevernes løsningsforslag i fase 6 kan læreren danne et overblik over elevernes udbytte af forløbet, som kan benyttes til den formative evaluering

Ønskes en mere summativ evaluering, kan man eksempelvis lave en quiz, hvor en række af de nye begreber og sammenhænge indgår.

Der kan efter gennemførelse af forløbet sættes fokus på spørgsmål som:

Hvordan kan man som samfundsfagslærer fortsat understøtte denne nye dimension i faget - altså at fake news er en udfordring for den enkelte borgers livsverden, men også i forhold til politisk kommunikation og populisme og dermed for demokratiet helt generelt?

Er ovenstående nye dimension en gamechanger i forholdet mellem politikere og vælgere eller blot en naturlig politisk og teknologisk udvikling af samfundet?

Hvordan integrerer man dette ind i den nuværende undervisning?

Forslag til videre arbejde eller andre vinkler til undervisningsforløbet, som eventuelt. kan erstatte nogle af faserne:

Undersøg politikeres måde at kommunikere på - kan nogle af begreberne fra fase 2 identificeres? Vælg eksempelvis tre forskellige politiske profiler.

Lav en kampagnestrategi for en mærkesag, og fremlæg en strategi, hvor man tager alle midler i brug for at for at få solgt sit budskab. Og omvendt en strategi, som har et etisk fokus i forhold til kommunikation.

Kreditering

Forløbet er udarbejdet af Lasse Hollbaum Vinther, pædagogisk konsulent ved CFU UCSYD, juni 2019

# data[].attributes.attachment_link.title
Fake news - meget mere end et begreb! - GRUNDSKOLE | emu danmarks læringsportal

# data[].attributes.attachment_link.description
Formålet med forløbet er dels, at eleverne får større kendskab til selve fænomenet fake news, og hvad det dækker over, herunder også hvilken betydning fake news-tendensen har i forhold til relationen mellem politik, medier, politikere og vælgere. Desuden er formålet, at eleverne bliver styrket i deres kildekritiske dømmekraft til at kunne navigere som kommende samfundsborgere.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Medierne oversvømmes i dag af fordrejninger og forvanskninger. Første skridt til at dæmme op for den udvikling, er at forstå, hvad der forårsager den. I FAKE NEWS fortæller Vincent F. Hendricks og Mads Vestergaard letforståeligt om, hvordan opmærksomhedsøkonomien hos politikere, i medierne og blandt borgere kan føre til et postfaktuelt demokrati, i hvilket eventyrlige historier erstatter kendsgerninger som grundlag for politisk debat og lovgivning.

# data[].attributes.attachment_link.description
Medierne oversvømmes i dag af fordrejninger og forvanskninger. Første skridt til at dæmme op for den udvikling, er at forstå, hvad der forårsager den. I FAKE NEWS fortæller Vincent F. Hendricks og Mads Vestergaard letforståeligt om, hvordan opmærksomhedsøkonomien hos politikere, i medierne og blandt borgere kan føre til et postfaktuelt demokrati, i hvilket eventyrlige historier erstatter kendsgerninger som grundlag for politisk debat og lovgivning.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vil du blive klogere på, hvordan du underviser dine elever i forståelse af data og brug af data på sociale medier og apps? Så deltag i gratis workshop rundt om i hele landet. Se hvad reaktionerne er her. Du kan være med på vores workshops både analogt og via live stream.

LB Forsikring har sammen med Center for Undervisningsmidler og dataetisk ekspert, Pernille Tranberg, udviklet et inspirationsforløb målrettet lærere i 5.-10. klasse, som ønsker at få ideer, redskaber og viden til undervisning i dataforståelse.

Det er LB Forsikrings håb, at dataforståelse og digitalt selvforsvar bliver en del af det nye fag, teknologiforståelse, som pt kører i pilotforsøg rundt omkring i landet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vil du blive klogere på, hvordan du underviser dine elever i forståelse af data og brug af data på sociale medier og apps? Så deltag i gratis workshop rundt om i hele landet. Se hvad reaktionerne er her. Du kan være med på vores workshops både analogt og via live stream.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
D.U.D.E er et forskningsbaseret uddannelsesprogram til grundskolens udskolingsklasser og gymnasiale uddannelser. Målet med projektet er at klæde elever på til at sortere i de enorme mængder informationer, de dagligt udsættes for på nettet og de sociale medier.

Bogen LIKE kan downloades eller rekvireres direkte fra Informations forlag.

# data[].attributes.attachment_link.description
D.U.D.E er et forskningsbaseret uddannelsesprogram til grundskolens udskolingsklasser og gymnasiale uddannelser. Målet med projektet er at klæde elever på til at sortere i de enorme mængder informationer, de dagligt udsættes for på nettet og de sociale medier. Bogen LIKE kan downloades eller rekvireres direkte fra Informations forlag.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Teknologiforståelse
Louise Overgaard og Lis Zacho, Coding Pirates, om teknologiforståelse i skolen og livsmestring i et digitalt samfund.

Mange diskuterer teknologiforståelse. Indhold og navn problematiseres. Om det skal være ét fag eller på tværs af fag debatteres. Udfordringer med lærernes kompetencer og efteruddannelsen påpeges. I virkeligheden burde vi i stedet tale om, hvad børnene skal lære for at kunne mestre deres medborgerskab i et digitalt samfund. Hvad kræver det personligt, socialt, fagligt? Hvilke kompetencer er nødvendige og hvordan kan de tilegnes? Hvad skal vi - samfundet, skolen, civilsamfundet - stille til rådighed for, at det sker? Og herefter må spørgsmålet være, om teknologiforståelse er svaret og hvordan det skal udformes for at være svaret.

Der er forsket, skrevet og debatteret meget, men der er fortsat ikke meget praktisk erfaring at bygge på. I Coding Pirates er det netop praktisk erfaring, vi har, og den vil vi gerne skyde ind i debatten. Vi har ikke svar på alle spørgsmålene, men vi bygger vores holdninger på et solidt praktisk grundlag, som vi gerne deler her.

Coding Pirates - et teknologisk community
Gennem de seneste syv år har børn rundt i landet haft mulighed for at bruge deres fritid i Coding Pirates, hvor de sammen med frivillige med forskellige teknologiske kompetencer har programmeret, bygget, udviklet, skabt med alt fra pap og snoretræk over robotter og elektronik til hardcore programmeringssprog.

I Coding Pirates er der ikke et fast curriculum, der er ikke bestemte teknologier eller opgaver, som man skal igennem. Programmet afhænger helt af den enkelte lokalafdeling, de frivilliges og børnenes interesser og motivation. Nogle steder foregår der mere traditionel undervisning, mens piraterne andre steder udfordrer og udforsker grænserne for, hvad der kan lade sige gøre, alt sammen med udgangspunkt i de lokale ressourcer og muligheder

Vi har en høj normering, hvor der er ca én frivillig pr fem børn. Vores frivillige er teknologisk kompetente og har en holdning til teknologien og udviklingen, men der er også frivillige, som er nysgerrige på teknologi, men endnu ikke har kompetencerne til alene at komme videre. Gruppen af frivillige består af en række fagligheder lige fra IT-professionelle, over forskere og studerende, til pædagoger og lærere. I de stærkeste afdelinger er der et godt miks af fagligheder, hvor IT-professionelle og lærere og pædagoger lærer af hinanden.

Børnene (piraterne), der kommer hos os, kommer primært, fordi de selv har lyst og interesse for teknologi. De er motiverede for at være der og kommer, fordi det er sjovt og lærerigt.

Vi er en civilsamfundsorganisation, der lærer børnene digital livsmestring. Vi er en helt anden kontekst end folkeskolen. Vi bilder os ikke ind, at erfaringerne fra Coding Pirates kan tages en-til-en og flyttes over i skolen. Men vores og børnenes tilgang til teknologien og erfaringer fra teknologi-samværet og -udforskningen kan overføres - ligesom de også kan overføres til andre instanser, der arbejder med børns livsmestring i en digital tidsalder.

Eksperimenter, fællesskab og åbning af teknologiens univers
Motivation, leg og kreativitet er udgangspunkt for vores tilgang til teknologien.
Men hvad er det så, at vi helt konkret laver i Coding Pirates? Eksemplerne på, hvad der sker på vores klubaftener, er mange: Udvikling af saftevandsmaskiner, lykkehjul og blinkende julekugler. Arkademaskiner, kuglebaner, shitty robots. Web-, app-, musik- og spiludvikling. Grafik, 3D modellering og 3D-print. Kodning af LEGO Mindstorms til at vælge bestemte madvarer eller løse andre opgaver, tag fat med droner, udvikling af escape rooms. Cybersikkerhed og hackerhold. Nogle gange er aktiviteterne individuelle, men ofte er børnene sammen om at udvikle og skabe - fx har børn på Frederiksberg skabt fælles verdener med børn i Nuuk i programmet Cospaces under Corona-nedlukningen.

Men ved siden af vores ugentlige klubaftener holder vi også events fx game jams, virksomhedsbesøg, børne IT-konferencer, robotturneringer, workshops, debatter m.m. Til game jams, hvor børn har 24 timer til at programmere computerspil, har piraterne fx skabt spil om venskab og klima. På konferencerne har sikkerhed, opførsel på nettet, vira, AI, overvågning, flygtningekriser og mange andre elementer været berørt af børn, med børn, for børn.

Fælles for de mange forskellige eksempler er, at teknologien kobles med interesser og motivation og kan kobles til forskellige samfunds agendaer og fagfelter. Børnene skal designe, de skal forholde sig til materialer (som ofte mikses), de skal arbejde i et læringsfelt mellem kreativitet og logik, de skal forholde sig kritisk og prøve igen og igen.

Teknologisk vovemod, fantasi og kritisk sans
I Coding Pirates mener vi, at det er essentielt, at vi ser hele vejen rundt om børnenes digitale og teknologiske liv, for det digitale har betydning i alle facetter af børnenes liv. Børnene skal kunne navigere i det teknologiske og digitale på tværs af fag og livssituationer og de skal have en forståelse af, hvor gennemgribende digitaliseringen er. Vi kan ikke skelne mellem skole, fritid eller job, for det hele hænger sammen via det digitale.

Med digitaliseringen opstår en lang række dilemmaer, som børnene skal forholde sig til. Hvad der synes at være meta-spørgsmål, kan have direkte konsekvenser for det enkelte barn fx lovgivning i forhold til data, brug af ansigtsgenkendelse, nye sociale medier, der opstår med digitaliseringen. De skal kunne forholde sig kritisk og nuanceret til, hvad der sker rundt om dem og også med de digitale services, som de selv bruger. Vi kender alle børn, der er kommet galt afsted ved at udlevere data til de forkerte, delt billeder, trykket på cookies og i det hele taget fået fingrene klemt i den digitale maskine. Det sker hver dag, så børnene skal klædes på til aktiv digital deltagelse i samfundslivet.

Alle børn skal have en eksperimenterende tilgang til teknologien, de skal have den i hænderne, så de kan stille spørgsmål, prøve og finde nye og andre veje - og så skal de kunne gøre det i fællesskab med andre. Den egenskab skal de have for kontinuerligt at kunne lære nyt og begå sig menneskeligt og fagligt i verden. Jo mere taktil vi kan gøre indføringen i teknologien og digitaliseringen, jo stærkere forståelse får børnene. Jo mere vi får eksemplificeret, hvordan teknologien kan bruges, jo bredere forståelse får børnene for teknologiske anvendelsesområder.

Der er nemlig også brug for, at flere børn får et dybdegående kendskab til teknologien. De skal have skabt byggestenene til at blive stærke i at kunne tilegne sig og udvikle med forskellige programmeringssprog, de skal kunne gå dybt ind i udviklingen af hardware og de skal skabe og udvikle ved hjælp af datastrømme.

Artiklen fortsætter under banneret

I Coding Pirates finder vi teknologiforståelse som fag og som tværfagligt undervisningsfelt essentielt. Men vi mener, at der er massivt brug for at finde den gode vej, så teknologiforståelse i folkeskolen er med til at se hele vejen rundt om børnenes digitale og teknologiske liv. Missionen må være, at alle børn skal have mulighed for at blive digitalt kompetente. De skal være digitalt dannede og have teknologisk vovemod og fantasi og kritisk sans. Det er en stor opgave for skolen, der ikke kan løse den alene. Det er noget, som vi skal gøre i fællesskab.

Coding Pirates er en landsdækkende børne- og ungeorganisation, hvor frivillige og børn er it-kreative sammen. Foreningen er aktiv over hele landet. Se mere om os på codingpirates.dk

Louise er bestyrelsesleder for Coding Pirates Denmark. Louise arbejder med demokratisering af teknologi, digital empowerment og innovation. Hun har bl.a. arbejdet med biblioteksudvikling, smart city udvikling, forretningsudvikling i it-sektoren og er tidligere chef for Danmarks største digitale festival Internet Week Denmark.
Lis Zacho er hovedbestyrelsesmedlem i Coding Pirates og kaptajn i Coding Pirates Frederiksberg. Lis er lærer, matematikvejleder PD, blogger, cand.pæd. i it-didaktisk design og læremiddelforfatter.

# data[].attributes.attachment_link.title
Teknologisk vovemod, fantasi og kritisk sans - Folkeskolen.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Teknologiforståelse Louise Overgaard og Lis Zacho, Coding Pirates, om teknologiforståelse i skolen og livsmestring i et digitalt samfund. Mange diskuterer teknologiforståelse. Indhold og navn problematiseres. Om det skal være ét fag eller på tværs af fag debatteres. Udfordringer med lærernes kompetencer og efteruddannelsen påpeges.

# data[].attributes.headline
Artikel i Ræson om opmærksomhedsøkonomien

# data[].attributes.subject
Artikel i Ræson om opmærksomhedsøkonomien

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
16.03.2021

Selvom informationstidsalderen byder på megen let tilgængelig information, er den imidlertid aldrig gratis. Prisen, der betales for information, er vores opmærksomhed, og i informationstidsalderen er den ikke blot en kognitiv ressource, den er ligeledes noget værd kapitalt. Det gør den ikke bare værdifuld for techgiganterne; det lægger også grundstenene til et overvågningssamfund af dystopiske, panoptiske dimensioner tilsat kasino-virksomhed

Long-read af af Vincent F. Hendricks, professor i formel filosofi ved Københavns Universitet

Da Abraham Lincoln (1809-1865) voksede op i staten Indiana, var han, ifølge naboers beretninger, villig til at gå mange kilometer alene for at låne en enkelt bog. "Min bedste ven er en person, som giver mig en bog, jeg ikke har læst," skulle den unge Lincoln have sagt. Litteratur var både begrænset i udbud, svært tilgængeligt og værdifuldt. Det gjaldt ikke blot litteratur, men grundvilkåret for at få information som sådan: Information var en svært tilgængelig ressource. Om det så drejede sig om nyheder langsvejs fra, ny teknik, ny viden eller ren underholdning, var der som hovedregel hårdt arbejde og mærkbare omkostninger forbundet med at få fat i informationen. Sådan er det ikke længere; det har digitaliserings- og informationstidsalderen sørget for.

Prisen, vi som mennesker betaler for information, er vores opmærksomhed. Tænk på det engelske udtryk "to pay attention"
_______

At information er lettilgængelig i overvældende mængder og mestendels nu ikke længere behøver at betale for information i kroner og øre, betyder imidlertid ikke, at den er gratis: Prisen, vi som mennesker betaler for information, er vores opmærksomhed. Tænk på det engelske udtryk "to pay attention". At opmærksomhed er indgangen til vores bevidsthed og samtidig en flyvsk kognitiv ressource blev formuleret et andet sted i USA omkring 25 år efter Lincolns død. På Columbia University i New York, skrev den amerikanske filosof og psykolog, William James (1842-1910), i hovedværket The Principles of Psychology fra 1890:

"Opmærksomhed [...] er at tage ejerskab over sindet, på en klar og levende måde, af én blandt hvad der synes som mange samtidige objekter eller tankerækker [...] Det betyder at trække sig tilbage fra nogle ting for effektivt at håndtere andre og er et vilkår, der har et ægte modstykke i den forvirrede, uklare og retningsløse hjerne, der på fransk kaldes distraction og Zerstreutheit på tysk."

Opmærksomhedsallokering er alt eller intet, et nulsumsspil: Hvor opmærksomhed, der skænkes en ting, tages fra noget andet. Det betyder, at hvor konkurrencen om opmærksomheden er stor, bliver den kognitive ressource udfordret med hensyn til, hvor og hvordan den kan eller skal bruges. Hurtigt bliver opmærksomheden flyvsk og inden længe kan den enkeltes opmærksomhed ende som metalkuglen i flippermaskinen, der "flippes" eller kastes rundt fra informationsrum til informationsrum, i hvad der betegnes "pinball-effekten".

Den intime forbindelse mellem information og opmærksomhed - det billaterale forhold de to kan indgå i - og overgangen fra opmærksomhed som kognitiv ressource til kapital blev formuleret ca. 80 år efter William James af en anden kendt psykologiprofessor og nobelpristager i økonomi, Herbert Simon (1916-2001). I et efterhånden legendarisk citat fra 1971, som tåler gentagelse, lagde han kimen til det, der i dag er kendt som opmærksomhedsøkonomi:

" ... i en informationsrig verden betyder rigdommen af information knapheden af noget andet: En knaphed af hvad det end er information forbruger. Hvad information forbruger er oplagt: Den forbruger modtagernes opmærksomhed."[1]

I informationstidsalderen er det ikke mikrochips og olie, der er det nye sort - kronaktivet er opmærksomhed
_______

Kapital
I informationstidsalderen er det ikke mikrochips og olie, der er det nye sort - kronaktivet er opmærksomhed. Som aktiv er opmærksomhed en mærkværdig og flygtig en af slagsen i forhold til de størrelser, der typisk tænkes på som aktiver: Aktier, boliger, rede penge og fantasifulde finansielle produkter som derivater og optioner. I modsætning til disse kan opmærksomhed ikke:

1. deles pænt og ligeligt ud med én enhed opmærksomhed til hver,
2. kastes op i luften som mønter, så man selv kan gribe opmærksomheden eller lade være,
3. ikke samles til bunke,
4. ikke sættes i banken med henblik på at bruge eller indløse den senere med eventuelle pålagte renter.

Når opmærksomhed brændes af, brændes den i bogstaveligste forstand af. Idet der betales med opmærksomhed i bytte for information, bliver konkurrencen om brugere og borgere funktion af informationsudbuddet og informationens evne til at allokere opmærksomhed. Megen information og en knaphed af opmærksomhed resulterer i en udbud-efterspørgsel-situation af for menneskeheden hidtidig usete dimensioner. Der kan således spekuleres i hvilken slags information mennesker er villige til at bruge deres dyrebare opmærksomhed på, og så sætte denne information i cirkulation eller ihvertfald promovere den marketingsmæssigt - altså, at tage rede penge for cirkulation eller promovering.

Opmærksomhed fungerer som valuta - men den er også en form for kapital. For kapitaldelen består i evnen til at akkumulere og kunne tiltrække sig endnu mere opmærksomhed i fremtiden, og præcis som i pengeøkonomien er denne evne selvforstærkende i opmærksomhedsøkonomien.

Stjerner og celebre personer er ikke kun kendt for, hvad de end siger, gør eller producerer. De er ligeledes kendt for at være kendte - en konsekvens afanerkendelsesøkonomi. Opmærksomhed tiltrækker opmærksomhed og således kommer opmærksomhed også med rente og renters rente, når man er modtager af opmærksomhed - men ikke når man er den bruger, der brænder den af. Der gør sig således et Matthæusprincip gældende i opmærksomhedsøkonomien; dem, der i forvejen har, får tildelt endnu mere. Derfor er der så mange realitystjerner, utrolige historier, fake news og misinformation, nyhedsbobler og andre lignende boblefænomener i opmærksomhedsøkonomien.

Det moderne skrækscenarie er, at digitalisering og nettet har muliggjort så massiv dataindsamling, at overvågningen nærmest kan blive total uden blinde vinkler og noget sted at gemme sig
_______

Krigsskadeomkostning
Ingen ny økonomi uden omkostninger. Opmærksomhedsøkonomien og den overvågningskapitalistiske forretningsmodel efterlader brugerne af sociale platforme somprodukterne givet opmærksomhedsallokeringen, informationskonsumptionen, datahøsten og slutteligt sociale platforme og tech-giganters data-salg eller -udlejning. Dette data-salg og udlejning er marketingsmæssig massivt og koncentreret på meget få hænder - specielt Facebook og Google har over en årrække alene sat sig på over halvdelen af al digital annoncering og kæmper i øvrigt nu indbyrdes om at sætte sig på så meget af resten i en art auktionsmæssig konkurrence.

En krigsskadeomkostning er brugernes reduktion til data-produkter. En anden er muligheden for overvågning. Tænker man på dommedagsversionen med den systematiske berøvelse af den frie vilje og en fuldstændig adfærdsmodifikation og -tilretning i overensstemmelse med et bestemt systems ønsker, er en forudsætning herfor overvågning af individer i storskala. Det moderne skrækscenarie er, at digitalisering og nettet har muliggjort så massiv dataindsamling, at overvågningen nærmest kan blive total uden blinde vinkler og noget sted at gemme sig. En opdateret digitaliseret version 2.0 af filosoffen Jeremy Benthams (1748-1832) panoptikon (alt-seende), hvor ethvert liv monitoreres i detaljer 24-7 uden noget privat helle eller fristed fra myndighedernes gennemborende blik. I panoptikon er privatliv simpelthen ikke mulighed.

Figur. Jeremy Bentham's oprindelige arkitektplaner for et panoptikon.

Et fængsel hvori de indsatte overvåges konstant uden noget sted i cellerne, hvor man kan gemme sig fra vagterne.

Panoptikon anvender overvågning til at disciplinere de indsatte til den ønskede adfærd. Med Benthams egne ord: "Jo strengere vi overvåges, jo bedre opfører vi os." Overvågning bidrager til disciplineringen af de overvågede. Med overvågning, og den information den kaster af sig, bliver det til en disciplinerende form for magt. Monitorering og registrering forenet med passende belønnings- og sanktionsstruktur for henholdsvis ønskværdig- og uønskværdig adfærd, er et effektivt redskab til adfærdsændring og -regulering. Ligegyldig om overvågningen finder sted på institutioner som fængsler, skoler, hospitaler, arbejdspladser, i hæren eller i hele samfundet, er målet det samme: Produktionen af lydige individer, der indretter sig på, hvad der ønskes og forventes af myndighederne - normaliserede og lov- og normoverholdende borgere.

Med overvågning, og den information den kaster af sig, bliver det til en disciplinerende form for magt
_______

Kinas introduktion af "det sociale kreditsystem" gør brug af denne panoptiske teknik i ambitionen om en overvågningsbasereret disciplinering af borgerne. Med monitorering af og dataindsamling om adfærd fra sociale platforme, CCTV-kameraer, offentlige som private registre og deslige belønnes den af systemet definerede ønskværdige adfærd med sociale kreditter, der kan give individet en række socio-økonomiske fordele i alt fra rejsemuligheder til vilkårene for at optage lån, mens uønsket adfærd straffes og koster pointer, der fratrækkes ens sociale kreditkonto.

Beijing er imidlertid ikke Silicon Valley, og panoptikon ikke et kasino. På trods heraf deler kasinoindustrien og tech-giganterne den indsigt, at datahøst og stordataanalyse giver potent forudsigelseskraft, der kan anvendes til alt fra profitmaksimering, adfærdsmodifikation over digital afhængighed til eventuel adfærdskontrol, om man er sådan til sinds. Selv i den frie vestlige verden er der set alliancer mellem tech-industrien og myndigheder, i hvad der blev rammesat som sikkerhedspolitiske anliggender, hvor blandt andet masseovervågning af brugerne på sociale platforme var en integreret del af (spionage-) pakken, som whistleblower Edward Snowdon afdækkede. Kombineres således casino-industriens tips og tricks til at fastholde spillerne med tech-platformenes ditto til fastholdelse af brugerne, samt overvågningskapitalismen som bagtæppe, ender vi med Robert De Niro i den legendariske skildring af Las Vegas i Martin Scorsese's filmepos - Casino:

"In Vegas, everybody's gotta watch everybody else (...) the dealers are watching the players. The box men are watching the dealers. The floor men are watching the box men. The pit bosses are watching the floor men. The shift bosses are watching the pit bosses. The casino manager is watching the shift bosses. I'm watching the casino manager. And the eye-in-the-sky is watching us all.

På lidt over 100 år er menneskeheden dermed nået betragteligt langt med at kannibalisere og kapitalisere på den vigtigste kognitive ressource - vor EGEN opmærksomhed. ■

Kasinoindustrien og tech-giganterne deler den indsigt, at datahøst og stordataanalyse giver potent forudsigelseskraft, der kan anvendes til alt fra profitmaksimering, adfærdsmodifikation over digital afhængighed til eventuel adfærdskontrol, om man er sådan til sinds
_______

Vincent F. Hendricks (f.1970) dr.phil., ph.d., er professor i formel filosofi ved Københavns Universitet, grundlægger og leder af Center for Information og Boblestudier (CIBS) samme sted. Han er forfatter til en række bøger, herunder blandt andet Spræng boblen, Fake News, Kæmp for Kloden, Os og dem, Vend Verden, Hovedbrud og er en afholdt foredragsholder. Vincent F. Hendricks har vundet en række priser for sin forskning herunder Videnskabsministeriets Eliteforskerpris, Roskilde Festivalens Eliteforskerpris, Choice Magazine Outstanding Title Award samt Rosenkjærprisen. ILLUSTRATION: Officielt pressebillede [Foto: Sif Meincke]

[1] Simon., H. A. (1971). "Designing Organizations for an Information-rich World", i Greenberger, M. (red.), Computers, Communications, and the Public Interest. Baltimore: John Hopkins Press: 38-52.

# data[].attributes.attachment_link.title
Professor Vincent F. Hendricks: I den digitale opmærksomhedsøkonomi er vi alle data-produkter fanget i krydsningen mellem et panoptikon og et kasino

# data[].attributes.attachment_link.description
Selvom informationstidsalderen byder på megen let tilgængelig information, er den imidlertid aldrig gratis. Prisen, der betales for information, er vores opmærksomhed, og i informationstidsalderen er den ikke blot en kognitiv ressource, den er ligeledes noget værd kapitalt. Det gør den ikke bare værdifuld for techgiganterne; det lægger også grundstenene til et overvågningssamfund af dystopiske, panoptiske [...]

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Blog
Abonner på nyt om Roland Hachmann i dit personlige nyhedsbrev.

En kommentar i slipstrømmen på midtvejsevalueringen af teknologiforståelsesforsøget i folkeskolen.

Det er med stor interesse og nysgerrighed, jeg har læst både midtvejsevalueringen og de reaktioner, der kommer på den.

Bl.a. har jeg d. 10 juni kunne læse en kortfattet analyse af evalueringen, der afføder en række interessante kommentarer, der både peger på manglende kompetencer hos deltagerne på flere niveauer - med efteruddannelse som svar og, hvad teknologiforståelse overhovet meningsfuldt kan bidrage med i skolen, og på hvilken måde. https://www.folkeskolen.dk/1845568/teknologiforstaaelse-kun-hver-fjerde-laerer-forstaar-nyt-fag

12. juni er John Klesner og Lis Zacho, nærmest som opfølgning på førnævnte artikels kommentarspor, ude med en opfordringen til mere efter- og videreuddannelse til lærerne for at undgå, at teknologiforståelsesfaget får en humanistisk slagside. https://www.folkeskolen.dk/1845698/laerer-og-it-vejleder-manglende-efteruddannelse-kan-give-teknologiforstaaelse-humanistisk-slagside

Jeg har selv flere kasketter på i tek-forsøget. Dels en analyserende og vejledende funktion i forhold til udviklingen af prototyperne og dels som konsulent på 10 af de 46 implicerede skoler, hvor jeg understøtter og hjælper hhv. ledelse og ressourcepersoner i forhold til afprøvningen og erfaringsopsamlinger. Jeg er derfor, naturligvis, farvet af denne deltagelse - og heller ikke så overrasket over evalueringens hovedpointer, der dog stadig må ses som en del-evaluering og ikke en konklusion. Det er ligeledes vigtigt at holde fast i den præmis, at der er tale om et forsøg! Et forsøg, der skal bane vejen for en ny faglighed. Et forsøg, der skal fremkomme med erfaringer og resultater, der efterfølgende kan bruges i forhold til en begyndende etablering af et nyt fag. Her hører fx nyt fag på Læreruddannelsen, efter- og videreuddannelse, udviklingen af en egentlig fagdidaktik og et fagsyn samt metoder og indholdsområder naturligvis med og der er allerede en række initiativer i gang, der sådanne sigter og som skal gøre os klogere på forskellige aspekter af fx computationel tankegang (mere herom i et følgende blogindlæg). At tro eller forvente, at man kan etablere et færdigt skolefag på fire år, er absurd.

Artiklen fortsætter under banneret

Jeg bidder i artiklen af 12. juni særligt mærke i, at der rettes en bekymring imod, at dem, der udvikler prototyperne, ikke har en informatikbaggrund og at dette, hvis ikke lærerne efteruddannes leder til en humanistisk slagside i fagligheden og dermed ikke indfanger teknologi som begreb. Man er her nødt til at bide mærke i, at det er ét særligt og snævert perspektiv, der repræsenteres og som afgrænser teknologibegrebet radikalt. Dette perspektiv alene vil næppe være dækkende for den form for teknologiforståelse i skolen, der ønskes og er, i min tolkning, nok mere et udtryk for et ønske om, at bringe programmering som disciplin ind i skolens fag. Jeg er ikke modstander af programmering og har selv, på trods af min humanistiske bagrund, en grundforståelse og, omend basale, programmeringsfærdigheder. Jeg kan derfor også se, at der kan være mange gode grunde til og fornuft i at have programmering i skolen - ikke fordi jeg synes eleverne nødvendigvis skal lære at kode hjemmesider eller robotter, men fordi programmering på en specifik måde disciplinerer eleverne til at anskue og løse problematikker på en logisk og systematisk måde, de ikke ellers møder. Denne disciplinering kan have en positiv afsmitning både på tværs af skolens fag og som et selvstændigt felt, særligt når der arbejdes data- og problemløsningsorienteret. Robotter og lignende er for mig blot repræsentationer, der medierer denne proces. Jeg finder det derfor også problematisk- og direkte forkert, når teknologibegrebet reduceres til noget der i sin grundsubstans ikke også er humanistisk orienteret (måske jeg misforstår det indirekte citat):

Og teknologi er i sin grundsubstans ikke humanistisk, mener matematiklæreren. Hvis ikke jeg misforstår tilsidesætter et sådant perspektiv en stor del af teknologifilosofien, der har ydet og stadig yder et kæmpe bidrag til hele den datalogi- og informatiktradition, som teknologiforståelsesfaget bygger på og også hvad programmering er og bidrager med.

Peter Naur (der indirekte henvises til i artiklen - gennem brugen af begrebet datalogisk tænkning) var enormt optaget af de menneskelige aspekter ved programmering og formulerer bl.a. i sin tale ifm. modtagelsen af Turing Award:

(...) Programming as theory building, and theory building as a matter of the programmer's understanding - a human aspect of programming.

Se talen
(Youtube).
Dermed understreges betydningen af de menneskelige perspektiver (og særligt tænkningen (thinking and knowing) som netop fundamentale for forståelsen af teknologiers potentialer samt formaterende kraft på menneske og samfund.

På samme måde er begrebet computationel (eller datalogisk) tænkning, der også tages op i artiklen både snævert og bredt. Ser vi på to meget populære definitioner fra hhv. Seymour Papert og Jeanette Wing defineres computational thinking som:

I believe that certain uses of very powerful computational technology and computational ideas can provide children with new possibilities for learning, thinking, and growing emotionally as well as cognitively. (Papert, 1980, s. 17-18)

Computational thinking is the thought processes involved in formulating a problem and expressing its solution(s) in such a way that a computer-human or machine-can effectively carry out. (Wing, 2017)

Også her bliver det tydeligt, at der i høj grad er fokus på de menneskelige kognitive aspekter og hvordan særlige måder at anskue og bearbejde verden på (som repræsentationer/ informationer / data) gennem brugen af teknologier, giver mennesket nye muligheder for at forstå denne samme verden - og udvikle sig i den. Wing er eksempelvis optaget af, at vi think like a computer scientist og at en computer både kan være en maskine og/ eller et menneske.

Naur understreger den symmetriske relation mellem Problems, Tools, and People således:

... we are dealing with three elements: problems, tools, and people, and the essence of the situation is the interplay between them. More specifically, we cannot, as people, think of a problem without at the same time implying some kind of tool. Stronger yet, when the tool changes the problem is not the same any more. On the other hand, our opinion about what is a proper, or desirable, tool surely depends on our understanding of the problem. In any case the problem and tool are nothing if they are not recognized as such by a person--that is where the people come in. (Naur, 1965)

Opsamlende må det derfor stå klart, at teknologi i sin grundsubstans i høj grad også har et humanistisk aspekt idet teknologi uden det menneskelige er uden betydning.

Teknologiforståelse i skolen må derfor - også selv om man bekender sig til en mere naturfaglige traditioner, ingenørvidenskab eller matematik - have en humanistisk slagside fordi problemet og teknologien, samtidig, betinger og rammesætter menneskets iagttagelse, sansning, fortolkning, tænkning og kreativitet.

Vi har teknologierne til at skabe stort set hvad som helst, men i sidste ende er vi blot mennesker, med menneskelige behov.

Referencer:

Naur, P. (1965) The Place of Programming in a World of Problems, Tools and People, in Information Processing 1965, Proc. IFIP Congress 65, Vol. 1, New York.

Papert, S. (1980). Mindstorms: Children, computers, and powerful ideas. Basic Books.

Wing, J.M. (2017). Computational thinking's influence on research and education for all. Italian Journal of Educational Technology, 25(2), 7-14

# data[].attributes.attachment_link.description
Blog Abonner på nyt om Roland Hachmann i dit personlige nyhedsbrev. En kommentar i slipstrømmen på midtvejsevalueringen af teknologiforståelsesforsøget i folkeskolen. Det er med stor interesse og nysgerrighed, jeg har læst både midtvejsevalueringen og de reaktioner, der kommer på den. Bl.a. har jeg d.