# data[].attributes.body
Enamik täiskasvanud okasnahksed on kiirelise sümmeetriaga.

Tavaliselt on neil viis kehaosa, mis saavad alguse ühest ja samast punktist.

Neil on sisetoes ning nad on kaetud õhukese nahaga.

Okasnahksetel on koed ja organid.

Neid peatakse selgroogsetega isegi lähedasemaks kui teiste selgrootutega.

# data[].attributes.body
Ainuõõssed elavad vees, neil on arenenud koed ja keha on kiireliselt sümmeetriline. Nende kehas on suur õõs, mille ühes otsas on kombitsatega ümbritsetud suuava. Kehaõõnt ümbritseb kehasein, mis koosneb kahest rakukihist ja nende vahele jäävast sültjast ainest.

# data[].attributes.body
Polüüp meenutab kujult vaasi, ta suu avaneb ülespoole ning teise otsaga kinnitub ta veekogu põhja või mingile teisele pinnale.

Meduus meenutab kujult vihmavarju, ta suu avaneb allapoole ning ta hõljub või ujub vees vabalt.

# data[].attributes.body
Okasnahksete rühmad on meritähed, merisiilikud, meripurad.

Meritähed saavad infot väliskeskkonnast jalakestega ja ogadega kompides. Ta on röövloom, kes toitub merepõhja kinnitunud loomadest.

Merisiilikud on keraja kehaga, millel on pikad liikuvad okkad. Nad liiguvad keha alapoolel olevate jalakeste ja okastega.

Meripurad on silindrilise kehaga, paljud neist meenutavad kurki. Neil pole okkaid ning kehaseinas olevad lubiplaadid on väikesed ja ümarad.

# data[].attributes.body
Okasnahksetel on oma koht maailmamere toiduahelas. Merisiilikud toituvad peamiselt vetikatest, meritähed aga karpidest ja korallidest. Okasnahksed ja nende vastsed on omakorda toiduks teistele mereloomadele.

Inimene kasutab mõningaid okasnahkseid toiduks. Süüakse mitme merisiilikuliigi marja.

# data[].attributes.body
1. Millest toituvad meritähed?

2. Millega liiguvad merisiilikud?

3. Millised on meripurade lubiplaadid ja kus need asuvad?

# data[].attributes.body
Hüdraloom paljuneb peale sugulise paljunemise ka pungudes. Eestis elab puhtaveelistes kiire vooluta mageveekogudes umbes 1-2.5cm pikkune varshüdra.

Karikloomade hulka kuuluvate loomade lai kummis keha sobib vees hõljumiseks. Meduusid kanduvad edasi peamiselt lainete või hoovustega.

Korallid püüavad toiduks väikeseid loomakesi. Kui vesi on ebasobilik, siis surevad korallides olevad vetikad ja ka korallid ise.

Meriroosid elavad veekogu põhja kinnitunult. Vahel võivad nad väga aeglaselt edasi liikuda.

# data[].attributes.body
1. Millistes vetes elab hüdraloom?

2. Mis ümbritseb kehaõõnt?

3. Kuhu kinnitub polüüp vees?