# data[].attributes.attachment_caption
Аутор:Јелена Јовановић. за Матеју Павловића

# data[].attributes.headline
Дубравка Стојановић – историчарка савремене Србије

# data[].attributes.subject
Дубравка Стојановић – историчарка савремене Србије

# data[].attributes.body
Жена која нам помаже да боље разумемо нашу прошлост и данашњицу.

Дубравка Стојановић је једна од најпознатијих српских историчарки и дуги низ година предаје на Филозофском факултету у Београду. Рођена је 1963. године, а током своје каријере посветила се проучавању модерне историје Србије. Највише се бави периодом 19. и 20. века и тиме како се наше друштво развијало кроз различите промене. Позната је по томе што јасно и једноставно објашњава сложене историјске појаве, па је многи радо слушају и ван факултета.

Често се појављује у медијима као стручњак када је потребно објаснити неки историјски догађај или упоредити прошлост са садашњим временом. Написала је велики број књига и научних радова који се баве демократијом, политичким идејама и развојем друштва у Србији. У свом раду увек наглашава колико је важно критичко размишљање и да историју не треба учити „напамет“, већ разумети.

Њена предавања и јавни наступи утичу на многе младе људе да се више интересују за друштво и да размишљају о томе како се формирају ставови. Стојановић верује да друштво може да напредује само ако разуме сопствене грешке из прошлости. Због свега тога сматра се једном од најважнијих савремених научница у области историје у Србији.

# data[].attributes.attachment_caption
Аутор: Јелена Јовановић ЈОКЕР за Матеју Павловића

# data[].attributes.headline
Дубравка Стојановић

# data[].attributes.subject
Дубравка Стојановић

# data[].attributes.body
Дубравка Стојановић је једна од најпознатијих српских историчарки и дуги низ година предаје на Филозофском факултету у Београду. Рођена је 1963. године, а током своје каријере посветила се проучавању модерне историје Србије. Највише се бави периодом 19. и 20. века и тиме како се наше друштво развијало кроз различите промене. Позната је по томе што јасно и једноставно објашњава сложене историјске појаве, па је многи радо слушају и ван факултета.

Често се појављује у медијима као стручњак када је потребно објаснити неки историјски догађај или упоредити прошлост са садашњим временом. Написала је велики број књига и научних радова који се баве демократијом, политичким идејама и развојем друштва у Србији. У свом раду увек наглашава колико је важно критичко размишљање и да историју не треба учити „напамет“, већ разумети.

Њена предавања и јавни наступи утичу на многе младе људе да се више интересују за друштво и да размишљају о томе како се формирају ставови. Стојановић верује да друштво може да напредује само ако разуме сопствене грешке из прошлости. Због свега тога сматра се једном од најважнијих савремених научница у области историје у Србији.

# data[].attributes.headline
Дубравка Стојановић

# data[].attributes.subject
Дубравка Стојановић

# data[].attributes.body
Дубравка Стојановић је једна од најпознатијих српских историчарки и дуги низ година предаје на Филозофском факултету у Београду. Рођена је 1963. године, а током своје каријере посветила се проучавању модерне историје Србије. Највише се бави периодом 19. и 20. века и тиме како се наше друштво развијало кроз различите промене. Позната је по томе што јасно и једноставно објашњава сложене историјске појаве, па је многи радо слушају и ван факултета.

Често се појављује у медијима као стручњак када је потребно објаснити неки историјски догађај или упоредити прошлост са садашњим временом. Написала је велики број књига и научних радова који се баве демократијом, политичким идејама и развојем друштва у Србији. У свом раду увек наглашава колико је важно критичко размишљање и да историју не треба учити „напамет“, већ разумети.

Њена предавања и јавни наступи утичу на многе младе људе да се више интересују за друштво и да размишљају о томе како се формирају ставови. Стојановић верује да друштво може да напредује само ако разуме сопствене грешке из прошлости. Због свега тога сматра се једном од најважнијих савремених научница у области историје у Србији.

Јелена Јовановић ЈОКЕР за Матеју Павловића

# data[].attributes.attachment_caption
Аутор: Матија Кораћ

# data[].attributes.body
Манескин је италијански глем, хард, фанк рок бенд, који је настао 2016. године у Риму. Бенд је формиран од стране певача Дамјано Давида, басисткиње Викторије Де Анђелис, гитаристе Томас Рађи и бубнјара Етан Торкио. Први облик славе су постигли након освајања италијанске верзије Икс фактор такмичења, са обрадом песме ,,Бегинг". Након тога су победили на такмичењу Еуросонг контест са својом ауторском песмом по имену,, zitti e buoni". Након ове победе, придобили су огромну публику широм света, чак су и урадили дует са музичарем Иги Поп.

Од 2024. године бенд је отишао на хијатус(паузу од турнеја).

процењује се да су продали преко 40 милиона албума широм света.

# data[].attributes.headline
Ђорђе Огризовић -  Преко света до Србије

# data[].attributes.subject
Ђорђе Огризовић -  Преко света до Србије

# data[].attributes.body
за Нађу

научник, иноватор, предавач у петници, асистен на факултету, полазник некадашњи центра за таленте, ученик Треће београдске гимназије, ђак генерације, добитник светосавске награде....шта рећи још?

# data[].attributes.attachment_link.title
Naučnik Đorđe Ogrizović se posle Kembridža vratio u Srbiju: Nadam se da neću biti primoran da je napustim

# data[].attributes.attachment_link.description
Najbolji mladi naučnik-inovator na svetu, nosilac više od 100 nagrada i medalja, predavač u Petnici, asistent na fakultetu, budući doktor nauka. I tu nije kraj

# data[].attributes.headline
*Elena Ferrante: Voce della letteratura italiana contemporanea*

# data[].attributes.subject
*Elena Ferrante: Voce della letteratura italiana contemporanea*

# data[].attributes.body
Autтore: Nikola Bjekic

Elena Ferrante è uno pseudonimo che nasconde una delle autrici più famose e influenti della letteratura italiana contemporanea. Le sue opere, in particolare la serie Neapolitan Novels (Romanzi napoletani), che inizia con L'amica geniale (La mia brillante amica), hanno ottenuto un enorme successo e riconoscimento internazionale. Ferrante è diventata un simbolo della letteratura contemporanea che affronta temi come l'identità, l'amicizia, l'amore e i cambiamenti sociali, specialmente nel contesto della vita delle donne in Italia.

Ferrante è unica perché la sua identità è rimasta a lungo sconosciuta, il che ha contribuito al mistero che la circonda. Nonostante le speculazioni sulla sua vera identità, il suo lavoro è sempre stato ciò che conta, non il suo nome. Questo ha contribuito a fare dello stile e della narrazione di Ferrante sinonimi di autenticità e di un profondo studio emotivo dei personaggi. Le sue opere affrontano problemi della vita quotidiana, delle relazioni familiari e, soprattutto, delle questioni sociali relative alla posizione delle donne nella società italiana.

La serie Neapolitan Novels segue la vita di due donne, Lila e Lenù, per diversi decenni, esplorando le loro lotte personali ma anche quelle sociali. Attraverso questi romanzi, Ferrante esplora le complesse dinamiche dell'amicizia e della rivalità, mentre al contempo dipinge la vita a Napoli, una città che è profondamente radicata nella sua scrittura.

# data[].attributes.headline
*Елена Феранте: Глас савремене италијанске књижевности*

# data[].attributes.subject
*Елена Феранте: Глас савремене италијанске књижевности*

# data[].attributes.body
Аутор:Никола Бјекић

Елена Феранте је псеудоним који се крије иза једног од најпознатијих и најутицајнијих савремених аутора италијанске књижевности. Њена дела, посебно серија Неаполитански романи, која почиње романом Моја блиставa пријатељица, постигла су огромну популарност и међународни успех. Феранте је постала симбол савремене књижевности која се бави темама идентитета, пријатељства, љубави и друштвених промена, нарочито у контексту живота жена у Италији.

Феранте је специфична јер је њен идентитет био дуго времена непознат, што је само допринело мистичности њеног лика. Иако се нагађало о њеној правој идентификацији, њен рад је увек био најважнији, а не њено име. Ово је допринело томе да њен стил и нарација постану синоними за аутентичност и дубоко емотивно истраживање ликова. Њена дела баве се проблемима свакодневног живота, породичних односа, али и дубоким друштвеним питањима која се односе на жене и њихову позицију у италијанском друштву.

Серија Неаполитански романи прати живот две жене, Лиле и Лену, кроз неколико деценија, истражујући њихове личне, али и друштвене борбе. Кроз ове романе, Феранте истражује сложене динамике пријатељства и ривалства, док истовремено приказује живот у Напуљу, град који је дубоко укорењен у њеној књижевности.

# data[].attributes.headline
Тања Остојић

# data[].attributes.subject
Тања Остојић

# data[].attributes.body
Аутор: Моја Јеремић

Посвећено: Олги Вујасиновић

Тања Остојић је савремена српска уметница која је светску славу стекла својим храбрим и оригиналним делима. Рођена је 1972. године у Ужицу. Завршила је Вајарски одсек Факултета ликовних уметности у Београду, где је дипломирала 1995, а магистрирала 1998. године. Усавршавала се у Француској и Немачкој, а данас живи и ради у Берлину. Њен рад обухвата перформанс, скулптуру, видео, фотографију и књигу, и увек носи снажну друштвену и политичку поруку.

Тања је излагала на стотинама групних и самосталних изложби широм света, укључујући престижне догађаје као што су Венецијански бијенале, Институт за савремену уметност у Лондону и Перформа у Њујорку. Њени радови често истражују теме тела, идентитета, женских права и граница између приватног и јавног. Једно од њених најпознатијих дела је „Тражим мужа са пасошем ЕУ“, у којем је кроз лични перформанс указала на политичке и друштвене неједнакости у Европи.

Британски лист Гардијан уврстио ју је међу 25 најбољих уметника 21. века.

# data[].attributes.headline
Анна Винтур – краљица светске моде

# data[].attributes.subject
Анна Винтур – краљица светске моде

# data[].attributes.body
Аутор: Лазаревић Јована, посвећује Нини Павловић

Анна Винтур је једна од најзначајнијих личности савремене светске културе и моде. Као дугогодишња уредница америчког издања часописа Vogue, обликовала је укусе генерација и поставила нове стандарде у модној индустрији. Њен утицај далеко превазилази свет одевања. Она је постала симбол професионалности, префињености и визије. Под њеним вођством, мода је постала комбинација маште, архитектуре и самоизражавања, спој који одражава време у ком живимо и људе који га стварају.

Анна Винтур својим радом показује да модна уметност није само спољашњи изглед, већ и средство комуникације и културног дијалога. Њена визија инспирише дизајнере, уметнике и младе људе широм света да верују у снагу стила и креативности.

Захваљујући њој, мода је постала глас савременог човека, као и начин да се изразе став, осећања и дух епохе у којој живимо.

# data[].attributes.attachment_caption
Аутор:Нина Павловић,посвећује Јовани Лазаревић

# data[].attributes.headline
Љубомир Љуба Поповић-сликар између сна и јаве

# data[].attributes.subject
Љубомир Љуба Поповић-сликар између сна и јаве

# data[].attributes.body
Љубомир Љуба Поповић је био један од најзначајнијих српских и европских сликара 20. века. Његова уметност стоји на граници сна и стварности, где се човек суочава са својим најдубљим мислима, страховима и жељама.Рођен је 14. октобра 1934. године у Ваљеву.Похађао је Академију ликовних уметности у Београду, а потом наставио уметничку каријеру у Паризу, где је живео и радио деценијама.Изградио је препознатљив стил пун симболике и мистике. Његове слике приказују свет који истовремено делује стварно и нестварно, као одраз људске подсвести.Био је редовни члан Српске академије наука и уметности, а његова дела чувају се у музејима и галеријама широм света. Његово стваралаштво означава сусрет филозофије и уметности, лепоте и немира.Остао је упамћен као уметник који је машту претварао у стварност и доказивао да слика може бити и сан и истина у исто време.

# data[].attributes.attachment_caption
Аутор: Димитрије Спасојевић за Марка Недељковића

# data[].attributes.headline
Ален де Ботон- Мислилац о љубави и смислу живота

# data[].attributes.subject
Ален де Ботон- Мислилац о љубави и смислу живота

# data[].attributes.body
Ален де Ботон је савремени филозоф, писац и есејиста швајцарско-британског порекла. Рођен је 1969. године у Цириху, а школовао се на универзитетима у Кембриџу и Лондону.

Његова дела су посвећена свакодневним темама као што су љубав, посао, уметност и срећа, али их он тумачи кроз филозофски приступ. Познат је по томе што филозофију приближава обичним људима, чинећи је разумљивом и корисном у свакодневном животу. Његова књига Утеха филозофије постала је веома популарна јер на једноставан начин показује како нам филозофија може помоћи да боље разумемо себе и свет.

Де Ботон често пише и говори о људским осећањима, односима и потреби за смислом. Он сматра да савремени човек често живи у стресу и несигурности, па филозофија може да буде начин да пронађемо унутрашњи мир.

Оснивач је „Школе живота“ у Лондону, институције која помаже људима да уче о емоцијама, љубави и самопоуздању. Његов стил је једноставан, искрен и пун примера из стварног живота. Многи га цене јер успева да споји мудрост старих филозофа са проблемима модерног доба.

Ален де Ботон је данас један од најзначајнијих мислилаца који подсећају да филозофија није само теорија, већ и путоказ за свакодневни живот.

# data[].attributes.attachment_caption
Аутор: Миладиновић Марко за Милицу Бујишић(а може и за себе јер је она заборавила да напише да је аутор за мене)😓

# data[].attributes.headline
Катрин Тај – политичарка која спаја право и економију

# data[].attributes.subject
Катрин Тај – политичарка која спаја право и економију

# data[].attributes.body
Катрин Тај је америчка политичарка и правница која обавља функцију трговинске представнице Сједињених Америчких Држава. Њен рад показује како се политика, право и економија међусобно прожимају у савременом свету. Као стручњакиња за међународно трговинско право, она води преговоре који утичу на односе између САД и других земаља, посебно у областима трговине, технологије и заштите животне средине.

Тај је позната по томе што настоји да уравнотежи економске интересе своје земље са правилима међународне сарадње. Њен приступ се заснива на идеји да стабилна економија не може постојати без јасних правних оквира и фер политичких односа између држава. Због тога инсистира на одговорном трговинском понашању, заштити радника и очувању домаће производње, али и на поштовању глобалних стандарда.

Рад Катрин Тај показује да савремени лидери морају истовремено разумети право, политику и економију. Њен пример доказује да политичке одлуке, када се заснивају на знању и сарадњи, могу допринети стабилности и развоју не само једне земље, већ и целог света.

# data[].attributes.headline
Стефан Миленковић - виолиниста

# data[].attributes.subject
Стефан Миленковић - виолиниста

# data[].attributes.body
Аутор: Олга Вујасиновић

Посвећено: Нини Павловић

Стефан Миленковић је један од најпознатијих српских виолиниста и уметника који су прославили српску културу у свету. Рођен је у породици музичара, отац му је виолиниста Зоран Миленковић, а мајка Лидија Кајнацо, пијанисткиња италијанског порекла. Виолину је почео да свира са три године, а већ са шест је наступио као солиста са оркестром. Његова каријера нагло је кренула 1984. године и од тада се не зауставља. Са десет година свирао је за америчког председника Роналда Регана у Белој кући, затим за Михаила Горбачова у Београду и папу Јована Павла Другог у Ватикану.

Дипломирао је као најмлађи студент на Универзитету уметности у Београду, а након тога је наставио студије на престижној Школи „Џулијард“ у Њујорку, где је касније и предавао. Данас је професор на Универзитету Илиноиса у Сједињеним Америчким Државама и гостујући професор на Факултету музичке уметности у Београду.

Његов рад представља спој техничког савршенства и емоционалне дубине. Миленковић својим изведбама гради мостове између народа и култура, преносећи универзалну поруку уметности и мира. Увршћен је у ,,Енциклопедију националне дијаспоре” као један од најистакнутијих представника српске уметности у свету. Његов пример показује колико посвећеност, таленат и љубав према музици могу досегнути границе светског успеха.

# data[].attributes.headline
Јово Бакић – критичар друштва и политике

# data[].attributes.subject
Јово Бакић – критичар друштва и политике

# data[].attributes.body
Аутор: Теодора Тричковић

Јово Бакић (1970– ) је српски социолог и професор на Филозофском факултету у Београду. Његов научни рад фокусира се на национализам, идеологије и савремене политичке системе. Бакић посматра друштвене процесе кроз призму критичке социологије и подстиче разумевање модерног друштва.

Познат је по анализи политичких и друштвених феномена у Србији, али и шире у региону. Његова дела утичу на студенте и истраживаче, јер им пружају алате за разумевање сложених друштвених односа. Бакић наглашава значај образовања и информисаности за креирање одговорног грађанства.

Кроз своје радове и јавне наступе, критички коментарише политичке тенденције, указује на опасности популизма и национализма, и подстиче дискусију о етичким и социјалним питањима. Његов утицај је видљив у академској заједници, али и међу грађанима који се интересују за политику и друштво.

Јово Бакић својим радом доприноси развоју критичког мишљења у Србији и шире, чинећи га једним од најзначајнијих савремених социолога у нашој земљи.

# data[].attributes.attachment_caption
Аутор: Миа Вукић рад за Косту Сретеновића

# data[].attributes.headline
Ивана Спасић – Филозофкиња свакодневице и друштва

# data[].attributes.subject
Ивана Спасић – Филозофкиња свакодневице и друштва

# data[].attributes.body
Ивана Спасић је једна од најпознатијих савремених српских филозофкиња и социолошкиња. Ради као професорка на Филозофском факултету у Београду и бави се питањима културе, идентитета и друштвених промена. Њен рад повезује филозофију и социологију, а посебно је позната по томе што проучава начин на који људи живе, мисле и граде односе у савременом друштву.

Она се бави и анализом културе свакодневног живота – како мода, музика или медији утичу на наше понашање и вредности. Њене књиге и текстови подстичу читаоце да размишљају критички и да боље разумеју свет око себе.

Кроз свој рад, Ивана Спасић спаја теорију и стварност, показујући да филозофија није само апстрактно размишљање, већ и начин да разумемо људе и друштво у којем живимо. Њен утицај се осећа у образовању, култури и јавном животу у Србији.

# data[].attributes.headline
Питер Сингер – филозоф савести и морала

# data[].attributes.subject
Питер Сингер – филозоф савести и морала

# data[].attributes.body
Аутор: Коста Сретеновић за Миу Вукић

Питер Сингер је један од најзначајнијих савремених филозофа и професор етике на Универзитету у Принстону. Познат је по свом практичном приступу моралу и питањима доброте, правде и одговорности. Највише се бави етиком односа према животињама и залаже за смањење патње свих живих бића. Његова књига „Ослобођење животиња“ сматра се основом модерног покрета за права животиња.

Сингер истиче да морал не зависи само од људских интереса, већ да свако биће које може да пати заслужује обзир. Он такође говори о сиромаштву и дужности богатих да помажу онима којима је најтеже. Његове идеје често изазивају полемике јер терају људе да преиспитају своје навике, уверења и начин живота.

Кроз свој рад, Сингер подсећа да филозофија није само теорија, већ путоказ ка бољем и хуманијем свету. Зато се с правом сматра једним од најутицајнијих мислилаца нашег доба.

# data[].attributes.headline
Остоја Мијаиловић - Између политике и спорта

# data[].attributes.subject
Остоја Мијаиловић - Између политике и спорта

# data[].attributes.body
Аутор: Андрија Вукотић за Санду Доганџић

Остоја Мијаиловић је српски предузетник, економиста, политичар и спортски радник. Роћен је 25. маја 1979. године у Чачку. Мијаиловић је био члан Нове Србије од 2000. до 2015. године. Служио је извршном органу у Чачку са одговорношћу за мала и средња предиуећа и једно време је био истакнути савезник градолначелника Војислава Илића. 2015. године напушта Нову Србију и прикључује се СНС- у. Тренутно је заменик члана парламентарне комисије за дијаспору и Србе у региону. Такође је заменик члана одбора за економију, регионални развој, трговину, туризам и енергетику. Мијаиловић је такође од маја 2015. до априла 2016. године био члан одбора у ФК “Партизану”, а у септембру 2017. године постао је Председник КК “Партизана”.

# data[].attributes.headline
Тим Бернерс-Ли – човек који је повезао човечанство интернетом

# data[].attributes.subject
Тим Бернерс-Ли – човек који је повезао човечанство интернетом

# data[].attributes.body
Аутор: Тијана Аксентијевић за Павла Мадића

Проналазач World Wide Web-а и пионир дигиталног доба

Тим Бернерс-Ли је британски научник и програмер, рођен 8. јуна 1955. године у Лондону. Он је човек који је 1989. године изумео World Wide Web, систем који је омогућио повезивање информација путем интернета. Захваљујући његовој идеји, данас можемо да користимо веб-сајтове, претражујемо податке и комуницирамо широм света.

Бернерс-Ли је свој изум учинио доступним свима, без наплате, јер је веровао да интернет треба да буде јавно добро. Радио је у истраживачком центру CERN у Швајцарској, где је створио први веб-прегледач и прву интернет страницу. Данас се залаже за очување отвореног и безбедног интернета за све кориснике.

Његов допринос савременом друштву је немерљив – он је омогућио технолошку револуцију која је променила начин на који живимо, учимо и радимо. Тим Бернерс-Ли остаје симбол иновације и слободе информација у дигиталном добу.

# data[].attributes.attachment_caption
Аутор:Санда Доганџић

# data[].attributes.headline
Нелсон Мандела – Глас слободе и правде

# data[].attributes.subject
Нелсон Мандела – Глас слободе и правде

# data[].attributes.body
за Андрију Вукотића Нелсон Мандела је једна од најзначајнијих личности у светској историји, познат као симбол борбе против расизма и неправде. Рођен у Јужној Африци, цео свој живот посветио је борби против апартхејда – система расне поделе који је дискриминисао црно становништво. Због својих уверења провео је 27 година у затвору, али никада није одустао од идеала једнакости и помирења.

Након ослобађања постао је први црни председник Јужне Африке и радио је на томе да његова земља постане држава у којој ће сви грађани имати једнака права. Мандела је био пример правичности, стрпљења и моралне снаге. Његов утицај превазилази границе Јужне Африке – он је инспирисао милионе људи широм света да се боре за слободу, мир и људска права.

За свој допринос добио је бројне награде, укључујући и Нобелову награду за мир. Мандела је остао упамћен као човек који је показао да прави лидер није онај који влада силом, већ онај који прашта и гради бољу будућност за све.

# data[].attributes.attachment_caption
Autor: Ђорђе Андрић

# data[].attributes.headline
Никола Тепић - млади проналазач из Србије

# data[].attributes.subject
Никола Тепић - млади проналазач из Србије

# data[].attributes.body
Никола Тепић је млади српски научник и проналазач из Београда који је већ као средњошколац постигао изузетне резултате у науци. Био је ученик Треће београдске гимназије и члан Регионалног центра за таленте где је освојио бројне награде из математике, физике и екологије.

Његов најпознатији изум везан је за пољопривреду и заштиту животне средине. Ради се о пројекту под називом „Инкапсулација урее формирање спороотпуштајућег ђубрива“. Никола је направио посебну капсулу која омогућава да се уреа отпушта постепено током више дана уместо одједном. На тај начин се спречава загађење земљишта и воде, смањује количина ђубрива која се користи и побољшава принос биљака.

Овај изум је веома важан јер може значајно да помогне очувању природе и развоју одрживе пољопривреде. Захваљујући Николи и његовом раду свет је видео да и млади људи из Србије могу направити нешто што има светски значај.

Поред науке Никола се бави и спортским плесом, што показује колико је вредан, упоран и свестран. Он је пример младог човека који спаја знање, креативност и љубав према науци, али и доказ да се уз труд и веру у себе може успети и без великих услова.

Никола Тепић је симбол нове генерације српских проналазача младих људи који не одустају, који верују у своје идеје и који својим радом мењају свет на боље.

Рађено за Лену Атлагић

# data[].attributes.attachment_caption
Аутор:Зорана Матићевић за Нађу Варинац!

# data[].attributes.headline
Андреј Јосифовски - Пијаниста

# data[].attributes.subject
Андреј Јосифовски - Пијаниста

# data[].attributes.body
Андреј Јосифовски Пијаниста је архитекта по образовању, професор на Архитектонском факултету у Београду. Познат је више по свом герилском раду у областима уличне уметности. Иначе потиче из породице у којој је неконформизам вишегенерацијски. Иницирао је фестивал мурала који се реализује свајке године на Новом Београду, на Бежанијској коси. Његова су бројна дела односно инсталације које кореспондирају с егзистенцијалним и политичким питањима а која је постављао на разним локацијама у граду. Те су инсталације толико провокативне да не могу да потрају дуже од једног дана. За више информација можете запратити његов Инстаграм.

# data[].attributes.attachment_link.title
Andrej Josifovski Pijanista: Zlatni cvet za čišćenje grada - BBC News na srpskom

# data[].attributes.attachment_link.description
„Sve što vam pada na pamet kad vidite ovu skulpturu - tačno je“, kaže njen autor Andrej Josifovski Pijanista.

# data[].attributes.attachment_caption
Aутор: Лана Петковић (урадила за Ању Ђорђевић)

# data[].attributes.headline
Дејан Илић – ум који спаја науку, технологију и креативност да би свет учинио паметнијим и напреднијим

# data[].attributes.subject
Дејан Илић – ум који спаја науку, технологију и креативност да би свет учинио паметнијим и напреднијим

# data[].attributes.body
Дејан Илић је српски научник и изумитељ, рођен 1957. године у Селевцу код Смедеревске Паланке. Докторирао је на Техничком универзитету у Дрездену и постао један од најмлађих доктора наука у бившој Југославији. Најпознатији је по развоју микро литијум-јонске батерије која је коришћена у мобилним уређајима као што је iPhone. Његов рад у компанији ARRI довео је до стварања електронског чипа за 3D приказ, који је омогућио камеру Arriflex 235. За овај допринос добио је Оскара за техничко достигнуће за филм Quantum of Solace. Његови изуми чине преко 600 патената, од којих је велики број још увек у процесу објављивања. Био је професор на Универзитету у Грацу и председник Савета Удружења „Тесла“. Такође је био посланик у Народној скупштини Србије. Дејан Илић је познат по свом доприносу иновацијама и технологији, и сматра се једним од најзначајнијих српских научника 21. века. Његова страст према знању и истраживању инспирише младе иноваторе.

# data[].attributes.headline
Др Данило Брдика - живот и значај

# data[].attributes.subject
Др Данило Брдика - живот и значај

# data[].attributes.body
Аутор: Милан Лазић рад написан за Марка Недељковића

Др Данило Брдика је савремени српски психолог и професор на Филозофском факултету у Београду. Завршио је Др Данило Брдика је један од истакнутијих савремених српских психолога, професор на Одељењу за психологију Филозофског факултета у Београду. Основне и докторске студије завршио је на истом факултету, где се и данас бави научним и наставним радом.

Његово поље истраживања обухвата развојну и образовну психологију, са посебним фокусом на процес учења, мотивацију ученика и развој саморегулације у образовању.

Брдика је аутор и коаутор више научних радова, студија и уџбеника који се користе на универзитетима у Србији и региону.

Кроз свој рад тежи да приближи психолошка знања практичарима – наставницима, педагозима и родитељима – како би се разумеле индивидуалне разлике код деце и младих и подстакао њихов развој у складу са савременим образовним стандардима.

Поред академског рада, Данило Брдика активно учествује у стручним скуповима, пројектима и јавним дискусијама о реформама образовања и менталном здрављу младих. Његов приступ наглашава важност разумевања ученика као целокупних личности – са својим емоцијама, интересовањима и потенцијалима – а не само као извршилаца школских задатака.

Значај Данила Брдике за савремену српску психологију огледа се у томе што је један од оних стручњака који настоје да споје научна сазнања и свакодневну праксу, подсећајући да је циљ психологије да помогне човеку да боље разуме себе, друге и свет око себе. Његов рад инспирише млађе генерације психолога и доприноси развоју модерног, хуманистички оријентисаног образовања у Србији.

# data[].attributes.headline
ЧОВЕК КОЈИ ПРЕДВИЂА БУДУЋНОСТ

# data[].attributes.subject
ЧОВЕК КОЈИ ПРЕДВИЂА БУДУЋНОСТ

# data[].attributes.body
Аутор: Нађа Марковић

Реј Курцвејл (1948-) је изумитељ, научник и визионар вештачке интелигенције

Курцвејл је познат по својим открићима у области вештачке интелигенције и технологије.

Још као тинејџер направио је први компјутерски програм који је препознавао музичке мелодије.

Касније је изумео први читач за слепе особе који претвара текст у говор, чиме је многима олакшао свакодневни живот.

Основао је неколико компанија које се баве обрадом звука, говора и дигиталним синтетизаторима музике.

Од 2012. године ради у компанији Google, где развија технологије засноване на вештачкој интелигенцији и учењу машина.

Курцвејл је познат и по својим књигама у којима предвиђа будућност човечанства и развој технологије.

Он верује да ће људи једног дана спојити свој ум са машинама, што ће донети нову еру знања и свести.

Иако су његове идеје често контроверзне, многи научници признају да је предвидео многе технолошке промене које су се већ догодиле.

Његови изуми показују колико технологија може да помогне човеку када се користи за добро.

Реј Курцвејл остаје један од најзначајнијих визионара нашег времена и симбол повезивања науке, маште и хуманости.

# data[].attributes.attachment_caption
Аутор: Петра Јаничић, за Мају Слијепчевић

# data[].attributes.headline
Надежда Недељковић - почетак молекуларне генетике у Србији

# data[].attributes.subject
Надежда Недељковић - почетак молекуларне генетике у Србији

# data[].attributes.body
Надежда Недељковић била је једна од најважнијих српских биолога 20. века.

Рођена је у Србији, где је рано показала интересовање за природу и науку.

Студирала је биологију на Београдском универзитету и посветила се проучавању ћелијске биологије и генетике.

Била је међу првима у Србији који су проучавали наследне болести и промене у ћелијама.

Својим истраживањима допринела је развоју модерне биологије и разумевању генетских процеса.

Радила је као професор и била позната по томе што је од својих студената тражила прецизност и радозналост.

Веровала је да наука треба да буде приступачна и корисна за свакодневни живот људи.

Објавила је бројне радове који су помогли да се биологија у Србији развије на светски ниво.

Колеге су је описивале као строгу, али праведну и посвећену научницу.

Надежда Недељковић оставила је снажан траг у српској биологији и постала узор младим истраживачима.

# data[].attributes.attachment_caption
аутор:Нађа Варинац

# data[].attributes.headline
Соу Фуџимото – архитекта будућности из Јапана

# data[].attributes.subject
Соу Фуџимото – архитекта будућности из Јапана

# data[].attributes.body
Соу Фуџимото је савремени јапански архитекта познат по лаганим, прозрачним грађевинама које спајају природу и модеран дизајн. Његови пројекти, попут стаклене куће House NA, изгледају као спој уметности и слободе.

Рођен је 1971. године на острву Хокаидо, а архитектуру је студирао на Универзитету у Токију. Његов стил је јединствен – користи светлост, ваздух и отворен простор да би створио осећај блискости са природом.

Једно од његових најпознатијих дела је кућа House NA у Токију, готово потпуно провидна, са много малих нивоа повезаних степеницама. Фуџимото каже да је замислио тај простор као живот на дрвету, где свака „грана“ има своју сврху.

Други значајан пројекат је Серпентин павиљон у Лондону из 2013. године, направљен од танких белих цеви које стварају утисак да улазите у облак.

Соу Фуџимото верује да архитектура није само грађење зграда, већ начин да људи осете машту, слободу и везу са светом око себе.

# data[].attributes.attachment_caption
Аутор: Сара Вукановић

# data[].attributes.headline
Мухамед Јунус – човек који је измислио банку за сиромашне

# data[].attributes.subject
Мухамед Јунус – човек који је измислио банку за сиромашне

# data[].attributes.body
Мухамед Јунус је економиста из Бангладеша који је променио начин на који свет размишља о новцу и сиромаштву. Он је основао Грамин банку, прву банку која је давала мале кредите сиромашним људима без икаквог обезбеђења. Његова идеја је била да свако, без обзира на богатство или образовање, има прилику да започне свој посао и изађе из сиромаштва. Јунус је тако створио нови облик економије који спаја финансије и друштвену правду.

Захваљујући њему, милиони људи, посебно жена у руралним подручјима, добили су шансу за бољи живот. За свој рад добио је Нобелову награду за мир 2006. године. Његов утицај проширио се широм света, а многе земље су почеле да примењују сличне програме. Иако је у пензији, Јунус остаје симбол идеје да економија може бити праведна и хумана. Његов рад је подсетник да новац има највећу вредност онда када служи људима.

# data[].attributes.attachment_caption
Моја Јеремић

# data[].attributes.headline
Биљана Вилемон – Снага женског пера у савременој српској књижевности

# data[].attributes.subject
Биљана Вилемон – Снага женског пера у савременој српској књижевности

# data[].attributes.body
за Нину Павловић Биљана Вилемон је једна од најзначајнијих савремених српских књижевница, позната по свом особеном стилу и смелом приступу савременим темама. Њено стваралаштво обухвата романе, есеје и новинске текстове који спајају друштвену критику и дубоку психолошку анализу. Романима као што су „Леонид Шејка или пут у Патагон“ и „Човек који је разговарао са сновима“, Вилемон је унела нови, аутентичан глас у модерну српску прозу.

Њен рад често прожимају питања идентитета, слободе и односа уметника и друштва. Поред књижевног рада, Биљана Вилемон је и позната ликовна уметница, што њеном писању даје посебну визуелну дубину и симболичност. Њен утицај на српску културу огледа се у томе што је повезала различите области уметности — књижевност, сликарство и теорију уметности — у јединствену целину.

Вилемон својим делом инспирише младе уметнике и показује да је слобода израза темељ сваког стваралаштва. Њен глас остаје важан подсетник на снагу индивидуалности и храбрости у култури која се често повинује стереотипима. Због тога се с правом сматра једном од најпрепознатљивијих фигура савремене српске уметности.

# data[].attributes.attachment_caption
Аутор:Нина Павловић

# data[].attributes.headline
Момчило Бајагић (Бајага) – човек који траје кроз музику

# data[].attributes.subject
Момчило Бајагић (Бајага) – човек који траје кроз музику

# data[].attributes.body
Бајага је један од најзначајнијих рок музичара и аутора са наших простора. Као оснивач групе „Бајага и инструктори“, оставио је дубок траг у култури и музици некадашње Југославије и данашње Србије. Његове композиције одликују поетични стихови и мелодије које су постале део колективног сећања више генерација.

Његова уметност није само у певању, већ и у текстовима који спајају свакодневицу и машту, младалачки дух и озбиљну поруку. Бајага је музичар који је умео да остане актуелан, а истовремено задржи свој препознатљив стил, због чега је један од ретких који траје већ деценијама.

Поред музике, познат је и по скромности и поштовању које има према својој публици. Због свега тога, Бајага се с правом сматра уметником чија је каријера пример да праве вредности трају и остају део културе једног народа.

# data[].attributes.headline
Јована В. Милић-српска научница која мења будућност енергетике

# data[].attributes.subject
Јована В. Милић-српска научница која мења будућност енергетике

# data[].attributes.body
Аутор: Војин Матић

Јована В. Милић млада научница из Петровца на Млави. Ради као професор и вођа истраживачке групе у области материјала за енергију на универзитетиу у Финској. Докторирала је 2017. године на ЕТХ у Цириху у Швајцарској, у одељењу за хемију и примењене бионауке. Њен истраживачки фокус је развој одрживих молекуларних и хибридних материјала за претварање обновљиве енергије. Она ради на материјалима који могу реаговати на спољашње подстицаје (светло, напон, притисак) и прилагодити се радним условима, што је важан корак ка дугорочним и ефикасним решењима у енергетици. Добила је више престижних награда и европску подршку за свој истраживачки рад. У свом раду она повезује хемију, физику, науку о материјалима и инжењерство. Њен циљ је да материјали буду не само ефикасни већ и прилагођени изазовима као што су екологија, енергетска независност и дуговечност. една је од најистакнутијих младих научница у Европи у области нових енергетских технологија.

# data[].attributes.attachment_caption
Elephant curve - Бранко Милановић у сарадњи са Кристофом Лакнером

# data[].attributes.headline
Бранко Милановић – „Богаташи и сиромаши“ 

# data[].attributes.subject
Бранко Милановић – „Богаташи и сиромаши“ 

# data[].attributes.body
Милица Бујишић IV2

Бранко Милановић рођен је 24. октобра 1953. године у Паризу.

Он је један од водећих експерата за област неједнакости. Докторирао је економију у Београду 1997. године, са тезом о неједнакости прихода у Југославији. Специјалиста је за питања сиромаштва, неједнакости у расподели зараде и социјалне политике.

Предаје на Сити универзитету у Њујорку.

Слон график (са енглеског – elephant curve) је позната илустрација Милановића. Приказује како су у последњих 20 година највише корист имали људи у одређеним процентилума глобалне расподеле прихода, док су људи у развијеним државама у средњим слојевима често стагнирали.

Истраживао је ефекат глобализације у својој књизи из 2016. године и предложио идеју да се неједнакост неизбежно повећава па смањује у одређеним историјским фазама, али да глобализација и технологија мењају динамику.

Сматра да глобална економија и кретања прихода у различитим земљама утичу на неједнакост.

Бави се питањима миграције, расподеле прихода, социјалних трансфера и утицаја глобализације на западњачку радничку класу.

# data[].attributes.body
Michelangelo Pistoletto  è un artista, pittore, scultore italiano e protagonista della corrente dell'arte povera. Inizia nella bottega del padre restauratore di quadri,  dove viene in contatto con la tradizione pittorica occidentale, l'arte medievale e rinascimentale. Inizia la sua attività creativa nel campo della pittura che si esprime anche attraverso numerosi autoritratti, su tele preparate con imprimitura metallica e successivamente su superfici di acciaio lucidato a specchio.  Con gli Oggetti in meno e le prime opere con gli stracci, ad esempio tre Venere degli stracci ), sarà catalizzatore alla nascita dell'Arte Povera. Mikelanđelo Pistoleto je italijanski umetnik, slikar i vajar, i jedan od glavnih predstavnika umetničkog pravca arte povera. Svoju umetničku karijeru započinje u radionici svog oca, restauratora slika, gde dolazi u kontakt sa zapadnom slikarskom tradicijom, srednjovekovnom i renesansnom umetnošću. Svoj umetnički izraz prvo razvija u oblasti slikarstva, kroz brojne autoportrete, naslikane na platnima pripremljenim metalnim premazom, a kasnije i na površinama od poliranog čelika koje reflektuju poput ogledala. Serijama radova kao što su Manje predmeta (Oggetti in meno) i ranim delima sa krpama, kao što je Tri Venere od krpa (Tre Venere degli stracci), postaje jedan od ključnih pokretača nastanka pokreta Arte Povera.

# data[].attributes.headline
Малала Јусафзаи – симбол борбе за право на образовање

# data[].attributes.subject
Малала Јусафзаи – симбол борбе за право на образовање

# data[].attributes.body
Аутор: Лара Лежајић, IV2

Малала Јусафзаи је пакистанска активисткиња за право девојчица на образовање и најмлађа добитница Нобелове награде за мир. Рођена је 1997. године у граду Мингори у долини Сват у Пакистану. Од најранијег детињства суочила се са ограничењима која су талибанске власти наметале девојчицама, забрањујући им школовање. Њен отац, који је био учитељ и велики заговорник права на образовање, подстакао је Малалу да јавно говори о неправди којој су девојчице изложене. Због њеног храборм јавног деловања, талибани су је 2012. године напали и ранили у главу. Малала је преживела напад и лечила се у Великој Британији, где је наставила школовање. Уместо да се повуче, наставила је своју борбу још снажније, оснивајући „Фондацију Малала“ која данас подржава образовање девојчица широм света. Године 2014. добила је Нобелову награду за мир као признање за свој несебични активизам. Наставила је студије на Оксфорду, где је дипломирала филозофију, политику и економију. Данас путује по свету, држи говоре и подстиче младе да никада не одустају од својих права и сновења. Малала Јусафзаи је симбол храбрости која мења свет.

# data[].attributes.attachment_caption
Аутор: Тамара Живић

# data[].attributes.headline
Др Владимир Костић - научник који је посветио живот разумевању људског мозга

# data[].attributes.subject
Др Владимир Костић - научник који је посветио живот разумевању људског мозга

# data[].attributes.body
Владимир Костић је један од најзначајнијих савремених српских научника и неуролога. Његов рад је од изузетног значаја за српску и светску науку, посебно у области медицине и неурологије. Бави се проучавањем болести нервног система, а у истраживањима је оријентисан на проучавање дегенеративних процеса код можданих ћелија, као код Паркинсонове, Алцхајмерове и Хантингтонове болести. Његови научни радови помогли су да се боље разумеју механизми који изазивају неуролошке поремећаје и тиме допринели развоју савремене медицине.

Костић је завршио 14. београдску гимназију и био је носилац Вукове дипломе и ђак генерације. Завршио је медицински факултет у Београду, где је и докторирао. Поред научног рада, Костић је и редовни професор Медицинског факултета у Београду, где је образовао бројне генерације лекара, и директор Клинике за неурологију Клиничког центра Србије. Био је декан Медицинског факултета 2002-2004 и био је и председник Српске академије наука и уметности (САНУ), где је подстицао развој науке, уметности и културе у Србији. Држао је предавања на универзитетима у иностранству: Грчка, САД, Израел. Словенија, Мађарска, Чешка и Кипар. Својим јавним наступима залагао се за критичко мишљење, дијалог и етичке вредности у друштву.

# data[].attributes.headline
Јирген Хабермас – Глас разума у модерном друштву

# data[].attributes.subject
Јирген Хабермас – Глас разума у модерном друштву

# data[].attributes.body
Аутор: Тијана Павелић

Јирген Хабермас је један од најзначајнијих живих филозофа и социолога, чије су идеје дубоко утицале на савремену политичку теорију, комуникацију и друштво у целини. Рођен је 1929. године у Немачкој, а својим радом је постао један од најпознатијих представника тзв. „франкфуртске школе“. Његова теорија комуникативног деловања истиче значај дијалога, узајамног разумевања и рационалне расправе као темеља сваког демократског друштва. Његова дела имају велики утицај не само у филозофији, већ и у политици, праву и медијима. Он је познат као борац за људска права и демократију, посебно у временима када су те вредности биле угрожене. Његове идеје подстичу људе широм света да размишљају критички и траже истину путем разговора, а не насиља. Због свега тога, Хабермас се сматра једним од најважнијих мислилаца нашег доба, који својим радом показује да је филозофија и даље неопходна за разумевање света у којем живимо.

# data[].attributes.headline
Мери Клер Кинг - жена која је открила ген одговоран за рак дојке

# data[].attributes.subject
Мери Клер Кинг - жена која је открила ген одговоран за рак дојке

# data[].attributes.body
Аутор: Милена Марковић

Мери Клер Кинг је америчка генетичарка која је променила ток савремене медицине. Она је прва научница која је доказала да је рак дојке у многим случајевима наследна болест. Њено најпознатијe откриће је откриће гена BRCA1. Овај ген повећава ризик од настанка рака дојке и јајника. То је омогућило лекарима да рано открију присуство ћелија рака.

Поред свог научног рада, Мери Клер Кинг се бори за људска права. Она је помагала у идентификацији несталих особа у Аргентини коришћењем ДНК анализа. То је било револуционарно за форензичку генетику.

Мери Клер Кинг је такође професор на Универзитету у Вашингтону. Њена истраживања доказују да наука није само откривање чињеница, већ и начин да се мењају људски животи на боље.

# data[].attributes.headline
Мери Клер Кинг - жена која је открила ген одговоран за рак дојке

# data[].attributes.subject
Мери Клер Кинг - жена која је открила ген одговоран за рак дојке

# data[].attributes.body
Аутор: Милена Марковић

Мери Клер Кинг је америчка генетичарка која је променила ток савремене медицине. Она је прва научница која је доказала да је рак дојке у многим случајевима наследна болест. Њено најпознатијe откриће је откриће гена BRCA1. Овај ген повећава ризик од настанка рака дојке и јајника. То је омогућило лекарима да рано открију присуство ћелија рака.

Поред свог научног рада, Мери Клер Кинг се бори за људска права. Она је помагала у идентификацији несталих особа у Аргентини коришћењем ДНК анализа. То је било револуционарно за форензичку генетику.

Мери Клер Кинг је такође професор на Универзитету у Вашингтону. Њена истраживања доказују да наука није само откривање чињеница, већ и начин да се мењају људски животи на боље.

# data[].attributes.attachment_caption
Аутор: Ана Стевановић

# data[].attributes.headline
Урош Ђурић – Сликар који спаја уметност и живот

# data[].attributes.subject
Урош Ђурић – Сликар који спаја уметност и живот

# data[].attributes.body
Урош Ђурић је један од најистакнутијих савремених српских сликара и мултимедијалних уметника. Рођен је 1964. године у Београду, где и данас живи и ствара. Студирао је и дипломирао на Факултету ликовних уметности у Београду, а познат је по томе што својим делима истражује идентитет, културу и положај појединца у друштву.

Његов сликарски стил карактеришу снажне боје, симболика и јасне форме које изражавају унутрашњу борбу човека из модерног доба. Ђурић често у својим радовима комбинује реалност и фантазију, спајајући лична искуства са универзалним темама. Његове изложбе изазивају пажњу публике јер покрећу питања о савременом друштву, уметности и слободи изражавања.

Поред сликарства, Ђурић је активан и у другим областима уметности. Појављивао се у филмовима као што су „Ми нисмо анђели“ и био је члан уметничке групе „Бели анђели“, која је утицала на културну сцену деведесетих година. Његов рад није само естетски већ и друштвено ангажован – он користи уметност као средство за промишљање стварности.

Ђурић верује да уметник мора бити свестан свог времена и одговоран према публици. Својим ставом, харизмом и оригиналношћу постао је једна од најпрепознатљивијих личности српске уметничке сцене. Његове слике данас се налазе у многим галеријама и приватним колекцијама у земљи и иностранству.

Урош Ђурић и даље активно ради, излаже и учествује у културним пројектима. Својим делом доказује да уметност није само лепота на платну, већ начин да се говори о свету, људима и истини.

# data[].attributes.attachment_caption
Аутор: Моја Јеремић

# data[].attributes.headline
„Владимир  Величковић – Сликар покрета, бола и слободе“

# data[].attributes.subject
„Владимир  Величковић – Сликар покрета, бола и слободе“

# data[].attributes.body
Владимир Величковић је један од најзначајнијих српских сликара друге половине 20. и почетка 21. века. Његова уметност је препознатљива по снажним, драматичним сценама које приказују људску патњу, страх и борбу за опстанак. Рођен у Београду 1935. године, Величковић је после школовања највећи део живота провео у Паризу, где је стекао светску славу и постао један од најпознатијих сликара из ових простора. Његова дела су пуна експресије и емоције, често приказују тело у покрету или паду, као симбол човека који се бори са светом око себе.

Био је члан Српске академије наука и уметности, као и Француске академије лепих уметности, што сведочи о његовом међународном значају. Његов утицај видљив је не само у сликарству већ и у начину на који је млађим генерацијама уметника показао да се истинска уметност ствара из личног бола, искуства и страсти. Величковић је преминуо 2019. године, али његова дела и даље живе у најпознатијим музејима и галеријама широм света. Он је својим радом показао да српска уметност може бити универзална и разумљива сваком човеку, без обзира на језик или порекло.

# data[].attributes.headline
Барак Обама – Симбол наде и промене

# data[].attributes.subject
Барак Обама – Симбол наде и промене

# data[].attributes.body
Барак Обама је амерички политичар и правник, рођен 1961. године на Хавајима. Дипломирао је право на Харварду, где је био први црни председник престижног Harvard Law Review-а. Пре уласка у политику радио је као професор уставног права на Универзитету у Чикагу и бавио се друштвеним радом.

Године 2008. постао је 44. председник Сједињених Америчких Држава и први Афроамериканац на тој функцији. Током свог мандата спровео је реформу здравственог система (Obamacare), потписао споразум о нуклеарном ограничењу с Ираном и добио Нобелову награду за мир 2009. године.

# data[].attributes.attachment_caption
Аутор:Јована Дамјановић

# data[].attributes.headline
Иван Јевтић-музика која спаја светове

# data[].attributes.subject
Иван Јевтић-музика која спаја светове

# data[].attributes.body
Иван Јевтић је један од најпознатијих савремених српских композитора. Рођен је 29. априла 1947. године у Београду. Школовао се у Београду, Паризу и Бечу, где је усавршавао своје музичко знање. Његова музика спаја утицаје српске традиције са савременим европским звуком.

Компонује симфонијска дела, камерну музику и концерте за разне инструменте. Његова дела изводе оркестри широм света, а добитник је бројних награда и признања. Посебно је познат по способности да емоцију претвори у звук који допире до слушаоца без обзира на његово порекло.

Иван Јевтић је члан Српске академије наука и уметности. Живи и ради између Србије и Француске, где предаје и инспирише младе музичаре. Његов рад показује да музика нема границе и да уметност може спајати људе из различитих култура.

Својим стваралаштвом Јевтић је оставио дубок траг у српској и светској уметничкој музици. Он је жив пример како један уметник може повезати традицију и савремени израз.

# data[].attributes.attachment_caption
Аутор:Павле Ђапић

# data[].attributes.headline
Ендру Вајлс, човек који је "решио" Фермата

# data[].attributes.subject
Ендру Вајлс, човек који је "решио" Фермата

# data[].attributes.body
Ендрју Вајлс је британски математичар који је постао познат по доказивању Ферматове велике теореме, проблема старог више од 350 година. Још као дечак, Вајлс је у библиотеци пронашао књигу о теореми и био фасциниран тиме што нико није успео да је докаже. Фермат је тврдио да за бројеве већег степена од два нема целобројних решења за једначину ( x^н + y^н = з^н ), али није оставио доказ. Проблем је вековима збуњивао математичаре и постао један од најпознатијих нерешених проблема у историји. Вајлс је у тајности радио на доказу скоро десет година, без да је иједном колеги открио на чему ради. Године 1993. објавио је први доказ, али је у њему пронађена грешка. Он и његов студент Ричард Тејлор су након тога провели још годину дана исправљајући грешку. Kоначно, 1994. године, доказ је потврђен као тачан. Ово откриће је повезало делове математике који су дотад били неповезани, као што су теорија бројева и елиптичке криве. Вајлс је за свој рад добио бројна признања, укључујући и Абелову награду 2016. године.

# data[].attributes.attachment_caption
Аутор:Доротеја Ђорђевић

# data[].attributes.headline
Зоран Миливојевић

# data[].attributes.subject
Зоран Миливојевић

# data[].attributes.body
Др Зоран Миливојевић је један од најпознатијих савремених српских психолога и психотерапеута. Рођен је 1957. године у Београду, где је завршио Медицински факултет. Посебно се истакао у области емоционалне писмености и трансакционе анализе. Аутор је више познатих књига, међу којима су Емоције, Формуле љубави и Мале љубавне приче. Његове књиге и предавања помажу људима да боље разумеју своја осећања и односе са другима.

Миливојевић често говори о томе колико је важно да човек разуме себе и своје емоције како би водио испуњен и здрав живот. Ради као психотерапеут и предавач, а његов приступ је једноставан и близак обичним људима. Његови савети се често могу чути у медијима и на друштвеним мрежама. Залаже се за развој самопоуздања, одговорност у љубави и здраве односе међу људима.

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.alternative_text
Зоран Миливојевић

# data[].attributes.headline
Стефан Веља - млади Стивен Хејлс

# data[].attributes.subject
Стефан Веља - млади Стивен Хејлс

# data[].attributes.body
Миња Масловарић

Стефан Веља је млади проналазач који је са само 22 године изумео патент- стент који хвата и разбија тромбове. Стент је потребно убацити и причврстити га за крвни суд, и ако нађе крвни угрушак, он га разложи. Ова, можда на изглед једноставна идеја, може да спаси животе многима. Оно што је веома занимљиво је то да је Стефан дошао на ову идеју пре уписа на факултет. Овим изумом освојио је златну награду у Бриселу. У Белгији је добио Орден првог реда и златну плакету московског института. На ову идеју је дошао јер је његов отац имао проблема са крвним угрушком. То га је натерало да узме ствари у своје руке и промени нешто. Пут од патента до производње је скуп и дуго траје али интересовање страних компанија за инвестирање у ову одеју је већ велилико. Стефан је студент који стрепи да његов изум једног дана спашава животе широм света, а уз његову упорност сигурно ће то и постићи.

# data[].attributes.attachment_caption
Аутор:Андрија Чоловић

# data[].attributes.headline
Брајке Инглес - Необичан поглед на свакодневну архитектуру

# data[].attributes.subject
Брајке Инглес - Необичан поглед на свакодневну архитектуру

# data[].attributes.body
Бјарке Ингелс је дански архитекта. Рођен је  1974. године у Копенхагену. Познат је по свом савременом и иновативном приступу архитектури. Оснивач је студија BIG (Bjarke Ingels Group), који је данас један од најзначајнијих у свету. Његови пројекти спајају уметност, технологију и одрживост. Ти пројекти често имају необичне форме које запањују гледаоце. Један од најпознатијих примера је зграда 8 House у Копенхагену. У Њујорку је пројектовао VIA 57 West. То је зграда која повезује европски и амерички стил. Ингелс сматра да архитектура треба да мења начин на који људи живе и доживљавају простор, па његови радови често одражавају идеју динамичног и одговорног урбаног живота. Активан је у Данској и Сједињеним Државама и сматра се једним од најзначајнијих архитеката данашњице

# data[].attributes.attachment_caption
Аутор: Јована Чикић

# data[].attributes.headline
Хосе "Пепе" Мухика - Човек народа

# data[].attributes.subject
Хосе "Пепе" Мухика - Човек народа

# data[].attributes.body
Недавна смрт Хосеа "Пепеа" Мухике, бившег председника Уругваја и човека који је живео оно што је проповедао, ожалостила је не само његову родну земљу, већ и читав свет. У јавности је остао упамћен као "најсиромашнији председник на свету", због начина живота нетипичног за носиоца тако високе јавне функције.

Наиме, Мухика је 90% своје председничке плате донирао у добротворне сврхе, одбио да живи у председничкој резиденцији и противио се свим формалностима које су пратиле његов положај. Одликовала га је скромна појава, а на посао је долазио у својој плавој Фолксваген "буби". На питање о титули "најсиромашнијег председника" говори следеће: "Шта, дакле, привлачи пажњу света? То што живим са веома мало, у простој кући, што се возим старим аутомобилом? Онда је овај свет луд, јер га изненађује оно што је нормално".

Рођен је 1935. године у Монтевидеу. Током детињства гледао је како сјај некадашњег финансијског просперитета Уругваја - земље коју су звали "латиноамеричка Швајцарска" - полако бледи. Смањење потражње на светском тржишту је погодило уругвајску економију, засновану на пољопривредном извозу, док су се у исто време све јасније уочавале ауторитарне тенденције тадашње, наводно либералне власти.

Такви услови погодовали су настанку левичарске урбане герилске групе Тупамарос, којој је Мухика припадао, а чији је циљ био повратак демократије у Уругвај. Током деловања покрета четири пута је хапшен, а последње заточеништво трајало је 12 година, уз тешке облике физичке и психичке тортуре, већином у потпуној изолацији.

Након завршетка десничарске диктатуре 1985. године, политички затвореници су амнестирани, а Мухика је своју слободу одмах искористио за даљи политички ангажман. Због свог једноставног и непосредног наступа људи га често нису доживљавали као "ученог" политичара, што је далеко од истине. Његова идеологија је била надахнута идеалима кубанске револуције, а начелима је близак другим јужноамеричким либералним лидерима попут Луле де Силве, Уга Чавеза и Габријела Борика.

Током своје политичке каријере није тражио освету за патње које је претрпео под својим претходницима. Уместо тога, усмерио се ка будућности, а светску пажњу придобија низом прогресивних реформи које је током његовог мандата усвојио уругвајски парламент - међи њима су легализација абортуса, истополних бракова и регулација тржишта марихуане.

Ипак, његово залагање није било без критика: поједини су му замерали да су му амбиције надмашивале могућности, што се, између осталог, види у неуспеху да спроведе реформу образовања. Упркос томе, Пепе Мухика остао је упамћен широм света с неизмерном љубављу и поштовањем, као човек који је у себи објединио врлине истинског вође, али и људског бића у најдубљем смислу.

Његов живот описао је наш познати редитељ Емир Кустурица у документарном филму "Ел Пепе - један узвишен живот", приказаном 2018. године на Филмском фестивалу у Локарну.

# data[].attributes.attachment_caption
Аутор: Софија Мирковић

# data[].attributes.headline
Крејг Вентер - човек који је открио целокупан људски геном

# data[].attributes.subject
Крејг Вентер - човек који је открио целокупан људски геном

# data[].attributes.body
Крејг Вентер (Craig Venter) је амерички биолог, генетичар и један од најзначајнијих научника савременог доба. Рођен је 1946. године у граду Салт Лејк Ситију, а одрастао је у Калифорнији. Иако у младости није показивао посебно интересовање за школу, све се променило када је служио у морнарици током Вијетнамског рата, одакле се и јавило његово интересовање за свет биологије.

Након што је завршио студије, Вентер је почео да ради у Националном институту за здравље у САД-у, где се убрзо истакао као изузетно креативан истраживач. Није волео традиционалне методе научног рада, већ је желео да нађе ефикаснији начин да дође до решења. Баш због овог начина размишљања, десио се један од највећих научних подухвата у историји, а то је секвенцирање људског генома.

Вентер отвара своју приватну компанију и уз помоћ нових технологија знатно убрзава процес дешифровања читавог људског генома, док су други истраживачки тимови раадили на томе већ годинама. Године 2001. Вентер и његов тим објављују прву потпуну верзију људског генома, чиме се заувек мења биологија и медицина.

Али ипак Вентер се није зауставио на томе. Неколико година касније успева да направи први синтетички микроорганизам! Ово је такође историјски тренутак, јер је човек први пут у лабораторији створио живот помоћу вештачки направњене ДНК. Из овог отркића рађа се потпуно нова област звана синтетичка биологија, која има огроман значај у развоју медицине и прозиводњи лекова.

Данас се Вентер бави развојем персонализоване медицине. Персонализована медицина је начин лечења пацијента, који се заснива на анализи генома сваке особе. То значи да је терапија прилагођена сваком пацијенту на основу његовог гена, чинећи лечење много ефикаснијим.

Иако је током каријере добијао бројне награде, попут америчке Националне медаље за науку, Вентер никад није био мотивисан славом, већ искреном жељом да разуме како живот функционише. Познат је по свом снажном карактеру али и независном духу, због чега се често супротстављао традиционалним научним правилима и методама. Управо захваљујући својој упорности, храбрости и другачијем приступу успео је да направи открића која су променила свет биологије и медицине. Његова прича је подсетник да права наука није у слави и наградама, већ у трагању за истином у корист човечанства.

# data[].attributes.headline
Стефан Веља - млади Стивен Хејлс

# data[].attributes.subject
Стефан Веља - млади Стивен Хејлс

# data[].attributes.body
Миња Масловарић

Стефан Веља је млади проналазач који је са само 22 године изумео патент- стент који хвата и разбија тромбове. Стент је потребно убацити и причврстити га за крвни суд, и ако нађе крвни угрушак, он га разложи. Ова, можда на изглед једноставна идеја, може да спаси животе многима. Оно што је веома занимљиво је то да је Стефан дошао на ову идеју пре уписа на факултет. Овим изумом освојио је златну награду у Бриселу. У Белгији је добио Орден првог реда и златну плакету московског института. На ову идеју је дошао јер је његов отац имао проблема са крвним угрушком. То га је натерало да узме ствари у своје руке и промени нешто. Пут од патента до производње је скуп и дуго траје али интересовање страних компанија за инвестирање у ову одеју је већ велилико. Стефан је студент који стрепи да његов изум једног дана спашава животе широм света, а уз његову упорност сигурно ће то и постићи.

# data[].attributes.headline
Јован Цвијић

# data[].attributes.subject
Јован Цвијић

# data[].attributes.body
Јован Цвијић је једна од најпознатијих личности из области друштвених наука у Србији. Био је географ, научник и професор који је много допринео развоју српске науке. Рођен је у Лозници 1865. године, а студирао је у Београду и у иностранству.

Његова најпознатија дела су из области геоморфологије и етнографије. Посебно се бавио проучавањем Балканског полуострва и његових народа. Захваљујући његовом раду, многи страни научници су боље упознали Србију и народ који овде живи.

Оно што ми се највише допада код Јована Цвијића је то што је био веома посвећен свом раду и својој земљи. Нису га занимали само бројеви и мапе, већ и људи – како живе, какви су им обичаји и начин размишљања.

Мислим да је Јован Цвијић пример човека који је својим знањем и трудом много урадио за свој народ и заслужује да га памтимо.

Матеја Павловић

# data[].attributes.attachment_caption
Аутор: Андреа Пантовић

# data[].attributes.headline
Жан Бодријар – Свет као огледало илузије

# data[].attributes.subject
Жан Бодријар – Свет као огледало илузије

# data[].attributes.body
Жан Бодријар био је француски филозоф, социолог и теоретичар културе, чије су идеје снажно обележиле савремено доба. Његова мисао бави се питањем стварности у свету који све више обликују медији, слике и технологија. Бодријар је у својим делима, као што су Симулакруми и симулација, показао да данашње друштво често не живи у стварности, већ у њеној копији — у симулацији. По њему, савремени човек живи у свету знакова који замењују истину, па је тешко разликовати шта је стварно, а шта измишљено. Његове идеје имају велики утицај на филозофију, социологију, медијске студије и уметност. Многи уметници и мислиоци данас користе његове појмове како би разумели модерни свет преплављен информацијама. Бодријар је својим радом показао да савремено друштво није само економски или политички систем, већ и симболичка мрежа у којој се значења стално мењају. Његова критика медија и потрошачке културе остала је актуелна и после његове смрти 2007. године. Управо зато га сматрају једним од најважнијих мислилаца 20. и почетка 21. века.

# data[].attributes.headline
Новак Ђоковић-симбол истрајности и достојанства 

# data[].attributes.subject
Новак Ђоковић-симбол истрајности и достојанства 

# data[].attributes.body
Аутор: Јована Раденковић

Новак Ђоковић је једно од најпознатијих имена светског спорта и човек који је својим успесима и понашањем постао симбол Србије у свету. Рођен 1987. године у Београду, одрастао је у времену пуним изазова, али га ништа није спречило да са много труда и вере у себе стигне до самог врха. Његова посвећеност тенису, огромна воља и дисциплина донели су му бројне трофеје и светска признања, али и поштовање чак и највећих ривала.

Ђоковић није само шампион на терену – он је човек који својим примером показује колико су важни поштовање, скромност и хуманост. Кроз своју фондацију помаже деци и породицама у Србији, подстичући образовање и равноправне шансе за све. Његова вера у духовне и моралне вредности чини га узором милионима људи широм света.

Новак Ђоковић је више од спортисте – он је симбол истрајности, наде и снаге. Његов утицај превазилази границе спорта, јер својим поступцима доказује да се прави успех мери не само победама, већ и људскошћу.

# data[].attributes.attachment_caption
Аутор: Владимир Половина

# data[].attributes.headline
Давид Р. Лиу

# data[].attributes.subject
Давид Р. Лиу

# data[].attributes.body
Давид Р. Лиу је Амерички молекуларни биолог, хемичар, биохемичар и професор природних наука на Универзитету Харвард. Познат је као пионир техника милти-генетичког инжењеринга. Његов рад је оријентисан ка измени основе, нове методе измени генома која омогућава директну прецизну промену основе у другу основу генома у живим ћелијама без раздвајања дволанчане ДНК. Такође, његова истраживачка група проучава "право мењање" које покрива сваку могућу операцију над геномима без раздвајања ланаца ДНК. 2025. године, његов тим је, у сарадњи са Стернебг лабораторијом, пријавио научну транспозазу за интеграцију гена у људске ћелије са високом ефикасношћу. Његова лабораторија је такође развила технику која користи десетоминутни животни век бактериофага да би се постигла брза еволуција корисних протеина. Године 2025. награђен је престижном наградом Брејкфру Прајз у природним наукама и допринос у овој области. Значај његовог рада огледа се у томе што су неке болести (највише наследне) које су сматране неизлечивима сада могу излечити.

# data[].attributes.attachment_caption
Аутор: Ленка Живковић

# data[].attributes.headline
Одиле Децку - Архитекта који пркоси правилима и црта будућност

# data[].attributes.subject
Одиле Децку - Архитекта који пркоси правилима и црта будућност

# data[].attributes.body
Одиле Децку је француски архитекта, рођена 1955. Позната је по свом авангардном, модерном стилу и конбинацијом архитектуре са дизајном ентеријера. Добитница награде је Голден Лион на Венецијанском бијеналу. Заједно са својим супругом основала је архитектонску фирму под именом ОДБЦ. Креирала је прву пословну зграду металне конструкције у Француској. Након супругове смрти Одиле наставља да води фирму коју је 2013. преименовала у Студио Одиле Децку. Тим потезом ускратила је могућност да њен покојни муж носи заслуге за дела која је ома сама створила. Њена најпознатија дела су МАЦРО музеј у Риму и Ле Царго у Паризу. У периоду од 1992 до 2012 године била је професор у школи архитектуре у Паризу. Тамо је одабрана да руководи делом за архитектуру 2007. Након што је напустила 2012. године отвара своју школу у Лиону, за иновације и креативне стратегије у архитектури. Од 2019. школа је смештена у Паризу. Она је допринела променама о томе како људи гледају на образовање у архитектури.

# data[].attributes.attachment_caption
Аутор: Емилија Филиповић

# data[].attributes.headline
Хенри Кисинџер - велики ум детанта

# data[].attributes.subject
Хенри Кисинџер - велики ум детанта

# data[].attributes.body
Хенри Кисинџер био је амерички државни секретар немачког порекла, чија је активност обележила седамдесете године двадесетог века.

Рођен је у Вајмарској републици (данашња Савезна република Немачка), године 1923, као Хајнц Алфред Кисинџер. Будући да је његова породица била јеврејског порекла, трпела је велике притиске нацистичког режима, што је на крају довело до емиграције Кисинџера у Сједињене Америчке Државе. Током Другог светског рата служио је у америчкој војсци, након чега се посветио академским студијама. Докторирао је на Универзитету у Харварду 1954. године, где је наставио каријеру.

Као стручњак за спољну политику и међународне односе, Кисинџер је током шездесетих година постао близак америчкој Републиканској странци. Ту се зближио са Никсоном, који је, након победе на председничким изборима 1969. године, поставио Кисинџера за националног саветника за безбедност. У периоду 1973-1977. обављао је и дужност државног секретара.

Кисинџер је играо велику улогу у окончању америчког ангажмана у Вијетнамском рату, због чега је 1973. године заједно са Ле Дук Тоом добио Нобелову награду за мир. Водио је политику детанта, која је подразумевала побољшање односа са водећим комунистичким државама. Настојао је да смањи напетост у односима са Совјетским Савезом, при чему се залагао за ограничавање стратешког наоружања. Највећи Кисинџеров допринос као политичара био је у успостављању односа са Народном Републиком Кином, који су довели до зближавања две државе, што је само деценију раније деловало незамисливо. На високим државним функцијама је остао и након "афере Вотергејт", која је довела до пада Ричарда Никсона. Након што је 1977. године на власт дошао демократски кандидат Џими Картер, Кисинџер је напустио државнички положај. Постао је предавач на Универзитету Џорџтаун, али је и даље био веома утицајан на америчкој и светској политичкој сцени, нарочито преко своје саветодавне агенције.

Преминуо је новембра 2023. године, у 101. години живота.

# data[].attributes.attachment_caption
Аутор: Марко Миладиновић

# data[].attributes.headline
Ана Брнабић – прва жена на челу Владе Србије

# data[].attributes.subject
Ана Брнабић – прва жена на челу Владе Србије

# data[].attributes.body
Ана Брнабић је српска политичарка и председница Владе Србије од 2017. године. Она је прва жена у историји наше државе која је заузела ту функцију. Позната је по залагању за дигитализацију, модернизацију јавне управе и подстицање улагања у нове технологије.

Пре уласка у политику, радила је у области економије и страних инвестиција. Као премијерка, настоји да представи Србију као савремену земљу која иде ка чланству у Европској унији. Под њеним вођством покренути су многи пројекти у области образовања, науке и енергетике.

Ана Брнабић има важну улогу у представљању Србије у свету и у јачању сарадње са другим државама. Њен рад показује колико су право, политика и економија повезани у савременој Србији. Представља пример лидера који настоји да Србију води путем стабилности и развоја.

# data[].attributes.attachment_caption
Аутор: Тамара Радевић

# data[].attributes.headline
Кристофер Нолан - Човек који спаја уметност и интелект

# data[].attributes.subject
Кристофер Нолан - Човек који спаја уметност и интелект

# data[].attributes.body
Један од најпознатијих режисера и сценариста данашњице, Кристофер Нолан, рођен је 30. јула 1970. године у Лондону. Свој први дугометражни филм снимио је 1998. године, под називом "Праћење", али се истакао тек две године касније са својим психолошким трилером "Мементо". Светску славу стекао је 2005. године са филмом "Бетмен почиње", који је добио добре оцене код публике и критичара. Уследили су наставци, "Мрачни витез" из 2008. године и "Успон мрачног витеза" из 2012. године.

Нолан се може описати као визионарски стваралац, познат по интелектуалном приповедању, изузетној пажњи према детаљима и иновативној употреби практичних ефеката. Издваја се по томе што више воли практичне ефекте од рачунарски генерисаних, што његовим филмовима даје реалистични осећај.

Са филмом "Опенхајмер", Нолан је достигао врхунац свог ауторског стваралаштва. Он је овде показао, не само режисерску вештину, већ и храброст да исприча сложену историјску причу на свој начин. То је дело у којем је спојио науку, уметност, филозофију и емоцију. Филм је освојио 7 оскара, од којих су два припала њему.

# data[].attributes.headline
Кристалина Георгијева- Жена која обликује светску економију

# data[].attributes.subject
Кристалина Георгијева- Жена која обликује светску економију

# data[].attributes.body
Аутор: Мина Стјепановић

Кристалина Георгијева је бугарска економисткиња и једна од најважнијих личности светске економије. Од 2019. године она обавља функцију директорке Међународног монетарног фонта, једне од најмоћнијих финансијских институција на свету. Њен рад усмерен је на очување економске стабилности и помпћ државама које се суочавају са кризама. Под њеним вођством, ММФ је пружио подршку многим земљама током пандемије и енергетске кризе.

Георгијева је позната по залагању за праведнији и одрживи развој светске привреде. Она подржава борбу против сиромаштва и улагање у зелену енергију и образовање. Њен рад показује колико је важно повезати економију са друштвеном одговорношћу и солидарношћу.

Иако није из Србије, њене одлуке као директорке ММФ-а имају утицај и на нашу земљу. Србија сарађује са ММФ-ом у очувању стабилности динара и јавних финансијс. Препоруке које ММФ даје често обликују економску политику и мере које доноси Влада Србије. Због тога се може рећи да Кристалина Георгијева својим радом индиректно утиче и на економски развој наше земље.

# data[].attributes.headline
Роберто Савиано- глас тишине мафије

# data[].attributes.subject
Роберто Савиано- глас тишине мафије

# data[].attributes.body
Аутор- Андреа Ницоло Марани

Роберто Савиано је италијански новинар и писац рођен 1979. године у Напуљу. Прославио се књигом Гомора, у којој је разоткрио мрежу и деловање напуљске мафије, познате као Камора. Његов рад уздрмао је италијанско друштво јер је отворено говорио о везама између криминала, политике и бизниса. Након објављивања књиге, Савиано је примио озбиљне претње смрћу и од тада живи под сталном полицијском заштитом. Иако живи изоловано, наставља да пише и говори о друштвеним неправдама. Многи га сматрају симболом храбрости и слободе говора. Његова борба показује колико је опасно, али и важно, говорити истину. Савиано је својим радом инспирисао бројне младе новинаре да се не плаше истраживања. Кроз своје текстове он подсећа да ћутање значи саучесништво.

# data[].attributes.attachment_caption
Аутор: Калина-Димитра Кукавица

# data[].attributes.headline
Ворен Бафет-најутицајнији светски инвеститор

# data[].attributes.subject
Ворен Бафет-најутицајнији светски инвеститор

# data[].attributes.body
Ворен Бафет амерички бизнисмен,инвеститор,филантроп и главни извршни директор Беркшир Хатавеја.Формирао је инвестициону филозофију око концепта вредносног улагања.Отворио је Бафет Партнершип.Његова фирма је на крају основала фирму за производњу текстила-Беркшир Хатавеј.Својим приступом је поставио стандард вредносног инвестирања. Као и дугорочног и паметног улагања у глобалној економији.Његове одлуке утичу директно на финансијска тржишта.Његово мишљење се доста уважава,поред тога,кроз филантропију,инспирише одговоран приступ пословању и богатству.

Познат је и по ставу да се наслеђивање треба ограничити јер гуши предузетнички дух.Обавезао се да ће 99% свог богатства дати у добротворне сврхе.

# data[].attributes.attachment_caption
Тадао Андо (рођен 13. септембра 1941. Минато Вард, Осака, Јапан) 

# data[].attributes.headline
Тадао Андо - самоуки геније архитектуре

# data[].attributes.subject
Тадао Андо - самоуки геније архитектуре

# data[].attributes.body
Аутор: Миа Мирчевић

Тадао Андо је јапански архитекта, који је карактеристичан по томе што није похађао формалне студије архитектурe, због чега је и добио опис као самоуки геније архитектуре. Познат је по сједињавању природе и архитектуре. Оставио је свој траг, не само у Јапану, већ и Сједињеним Америчким Државама, Француској, Италији, Монаку, Кини и Мексику.

Главно питање које се поставља је, како је градио ако није био обучен за то? Његова љубав према архитектури родила се када је био у Токиу, тамо га је дубоко инспирисао хотел “Империјал” - Френка Лојда Рајта. После тога је сам почео да проучава архитектуру - куповао је књиге, копирао планове зграда и изучавао радове познатих архитеката као што су Ле Корбизје, Луис Кан и Френк Лојд Рајт. Путовао је по Европи и Америци, посећивао музеје и зграде, и све што је видео бележио у свеске. Убрзо је и положио државни испит и добио лиценцу да пројектује.

Андо је познат по минимализму и употреби природне светлости као главни елемент. У његовим зградама преовладала је јапанска зен филозофија, па све одају утисак мира, тишине и духовности.

Добио је много награда, али Притзкерова награда за архитектуру се мора издвојити.

Његови најпознатији печати су:

Црква светлости (Church of the Light, 1989, Осака) – једноставна бетонска грађевина у којој светлост која пролази кроз крст на зиду ствара снажан духовни доживљај.

Роко становање (Rokko Housing, Кобе, Јапан) – стамбени комплекс на стрмом терену, пример савршеног уклапања архитектуре у природу.

Фондација Пулицер за уметност (The Pulitzer Foundation for the Arts, САД) – музеј који комбинује уметност, простор и природно осветљење.

Музеј уметности Чичу (Chichu Art Museum, Наошима, Јапан) – музеј који је скоро цео укопан у земљу, тако да се не нарушава пејзаж острва.

Водени храм (Honpukuji Temple - Water Temple, Аваји, Јапан) - храм изнад ког се налази базен с лотосима који симболише мир и чистоћу. До унутрашњости се силази степеницама испод воде, што представља пут ка унутрашњем миру.

Грађевина је направљена од глатког бетона и прожета природном светлошћу.

Тадао Андо је овим храмом спојио архитектуру, природу и духовност у једно јединствено искуство.

Тадао Андо, је сада врло прихваћен и узор је многим арфителтама и иако није завршио факултет, сада држи предавања на најпознатијим факултетима као што су Харвард и Јејл.

# data[].attributes.headline
Данијел Канеман-психолог, истраживач и Нобеловац

# data[].attributes.subject
Данијел Канеман-психолог, истраживач и Нобеловац

# data[].attributes.body
Аутор:Сара Лукић

Данијел Канеман рођен је 5. марта 1934. године у Тел Авиву.

Године 1954. дипломирао је психологију са математиком на Хебрејском универзитету у Јерусалиму.

Након тога је неко време служио у одсеку психологије Израелских одбрамбених снага, а потом 1958. године одлази у САД, где на Универзитету Беркли уписује мастер, а затим и докторске студије.

Био је израелски и амерички научник, психолог и економиста.

Својим истраживачким радом истакао се у области когнитивне психологије, проучавајући људско расуђивање и доношење одлука у условима неизвесности, као и у области психологије хедонизма и бихејвиоралне економије.

Добитник је Нобелове награде за економију 2002. године, коју је поделио са Верноном Смитом.

Заједно са Амосом Тверским развио је појам когнитивних пристрасности, а потом и теорију изгледа.

Аутор је књиге „Мислити, брзо и споро” (2011), у којој је широј публици представио резултате свог дугогодишњег рада, а која је убрзо по објављивању постала бестселер „Њујорк тајмса”.

Исте године додељено му је 71. место на листи „100 водећих светских мислилаца” часописа „Форин Полиси”.

Преминуо је 27. марта 2024. године.

# data[].attributes.attachment_caption
Аутор: Гала Дамјановић                                       

# data[].attributes.headline
Горан Паскаљевић – мајстор људске приче на филму

# data[].attributes.subject
Горан Паскаљевић – мајстор људске приче на филму

# data[].attributes.body
Горан Паскаљевић био је један од најзначајнијих српских и европских филмских редитеља. Рођен је 1947. године, а преминуо је 2020. године. Његови филмови попут „Вариола вера“, „Буре барута“ и „Искушење ђавола“ истражују дубоке теме људске природе, морала и друштвених сукоба. Горан је био редитељ који је умео да прикаже сложене емоције обичних људи, чинећи њихове приче универзалним.

Његови радови су приказивани на престижним светским фестивалима у Кану, Венецији и Берлину, где је освојио бројне награде. Горан је својим филмовима спајао поетику и друштвену критику, и самим тим је остављао дубок траг у српској и светској кинематографији. Његов утицај се види и у млађим генерацијама редитеља који у њему виде пример како се уметношћу може говорити о важним друштвеним питањима. Био је уметник који је својим делом доказивао да филм може бити и естетски доживљај и морална порука.

# data[].attributes.attachment_caption
Аутор: Костић Алекса 

# data[].attributes.headline
Роджер Пенроуз – ум који је видео иза хоризонта црних рупа

# data[].attributes.subject
Роджер Пенроуз – ум који је видео иза хоризонта црних рупа

# data[].attributes.body
Роџер Пенроуз рођен 8. августа 1931. је британски математичар, математички физичар, филозоф науке и добитник Нобелове награде за физику. Пенроуз је допринео математичкој физици опште релативности и космологије. Добио је неколико награда и признања, укључујући Волфову награду за физику 1988. године коју је поделио са Стивеном Хокингом за Пенроуз-Хокингове теореме сингуларности и Нобелову награду за физику 2020. године за откриће да је формирање црних рупа робусно предвиђање опште теорије релативности. Његови радови су имали велики утицај на развој савремене теорије космологије и разумевање структуре свемира. Пенроуз је написао књиге о вези између фундаменталне физике и људске или животињске свести. У делу „Царев нови ум“ из 1989. године он тврди да познати закони физике нису довољни да објасне феномен свести. Пенроуз предлаже карактеристике које ова нова физика може имати и прецизира захтеве за мост између класичне и квантне механике, што он назива исправном квантном гравитацијом. Овај приступ отвара нове могућности за разумевање интеракција између квантних процеса и свести. Пенроуз и Стјуарт Хамероф су тврдили да је свест резултат ефеката квантне гравитације у микротубулама, што су назвали Orch-OR или оркестрирана објективна редукција.

# data[].attributes.headline
Име и презиме: Францис Кере — Архитектура за људе

# data[].attributes.subject
Име и презиме: Францис Кере — Архитектура за људе

# data[].attributes.body
Аутор: Инга Жица

Францис Кере је архитекта пореклом из Буркине Фасо, који живи и ради у Немачкој. Познат је по томе што своје знање користи да би помагао заједницама у Африци. Његови пројекти су једноставни, еколошки и прилагођени клими и животу људи који тамо живе. Кере користи локалне материјале као што су земља и дрво, и комбинује их са савременим дизајном. Његова најпознатија грађевина је основна школа у родном селу Гандо, коју је изградио уз помоћ мештана. Та школа је добила више међународних награда и постала пример како архитектура може да мења животе људи. Године 2022. добио је Прицкерову награду, што је највеће признање у свету архитектуре. Кере сматра да архитектура треба да служи друштву, а не само лепоти. Његов рад спаја дизајн, културу и друштвену одговорност. Захваљујући њему, многи млади архитекти данас уче како да стварају просторе који доносе праву корист људима.

# data[].attributes.attachment_caption
Аутор:Нина Павловић

# data[].attributes.headline
Душан Ковачевић – драматург и академик

# data[].attributes.subject
Душан Ковачевић – драматург и академик

# data[].attributes.body
Душан Ковачевић је један од најпознатијих српских драматурга и сценариста, чија дела заузимају посебно место у нашој култури. Рођен је 1948. године у Мрђеновцу код Шапца, а завршио је драматургију на Факултету драмских уметности у Београду.

Његове драме постале су култна дела српског театра: Маратонци трче почасни круг, Балкански шпијун, Радован III и Сабирни центар извођене су на бројним сценама, а према њима су снимљени и незаборавни филмови. Његов стил спаја хумор, сатиру и дубоку друштвену критику, па је зато један од најомиљенијих аутора код публике.

Ковачевић је био и управник Звездара театра, члан Српске академије наука и уметности и аутор бројних сценарија, међу којима је и филм Подземље који је освојио Златну палму у Кану. Његови ликови и реплике ушли су у свакодневни говор, а његова дела постала су огледало балканског духа и начина живота.

Својим радом и стваралаштвом, Душан Ковачевић је оставио дубок траг у српској култури. Његове драме и филмови настављају да живе, подсетивши нас колико хумор и уметност могу да кажу о озбиљним темама. Он остаје један од највећих савремених српских стваралаца.

# data[].attributes.attachment_caption
Аутор: Јаков Милошевић

# data[].attributes.headline
БАРАК ОБАМА – ГЛАС ПРОМЕНЕ

# data[].attributes.subject
БАРАК ОБАМА – ГЛАС ПРОМЕНЕ

# data[].attributes.body
„Да, ми можемо!“

Барак Обама је рођен 1961. године на Хавајима и постао је први афроамерички председник Сједињених Америчких Држава. Његов избор 2008. године представљао је историјски тренутак и симбол промене.

Познат је по својој поруци јединства, толеранције и вере у бољу будућност. Током свог мандата залагао се за здравствени систем, образовање и заштиту животне средине. Његов мирни стил вођства и позитивна енергија инспирисали су милионе људи широм света.

Барак Обама остаје пример да се трудом, знањем и вером у себе може променити свет.

# data[].attributes.attachment_caption
Аутор:Нина Павловић

# data[].attributes.headline
Душан Ковачевић – драматург и академик

# data[].attributes.subject
Душан Ковачевић – драматург и академик

# data[].attributes.body
Душан Ковачевић је један од најпознатијих српских драматурга и сценариста, чија дела заузимају посебно место у нашој култури. Рођен је 1948. године у Мрђеновцу код Шапца, а завршио је драматургију на Факултету драмских уметности у Београду.

Његове драме постале су култна дела српског театра: Маратонци трче почасни круг, Балкански шпијун, Радован III и Сабирни центар извођене су на бројним сценама, а према њима су снимљени и незаборавни филмови. Његов стил спаја хумор, сатиру и дубоку друштвену критику, па је зато један од најомиљенијих аутора код публике.

Ковачевић је био и управник Звездара театра, члан Српске академије наука и уметности и аутор бројних сценарија, међу којима је и филм Подземље који је освојио Златну палму у Кану. Његови ликови и реплике ушли су у свакодневни говор, а његова дела постала су огледало балканског духа и начина живота.

Својим радом и стваралаштвом, Душан Ковачевић је оставио дубок траг у српској култури. Његове драме и филмови настављају да живе, подсетивши нас колико хумор и уметност могу да кажу о озбиљним темама. Он остаје један од највећих савремених српских стваралаца.

# data[].attributes.attachment_caption
Аутор: Наталија Спурнић

# data[].attributes.headline
Винтон Серф-„отац интернета“ 

# data[].attributes.subject
Винтон Серф-„отац интернета“ 

# data[].attributes.body
Винтон Греј Серф је амерчки информатичар и познат у свету као „један од очева интернетa“.

Заслужан је за развој ТCP/IP протокола (омогућавају да се подаци поуздано преносе између уређаја, без обзира на њихову локацију). Играо је кључну улогу у стандартизацији интернета кроз рад са институцијама као што је IETF (Internet Engineering Task Force). Такође, радио је на ARPANET-у, претечи интернета, током 1970-их. Био је члан многобројних организација, запослен првобитно у DARP-и, а касније и у MCI-у, а затим у Гуглу. Добитник је најпрестижније награде у рачунарским наукама-Turing Award(2004).

Без Винтона Серфа засигурно не би постојала данашња глобална мрежа какву познајемо.

# data[].attributes.headline
Ентони Гиденс - равнотежа између појединца и друштва 

# data[].attributes.subject
Ентони Гиденс - равнотежа између појединца и друштва 

# data[].attributes.body
Аутор: Николина Перица

Ентони Гиденс (1938-) је британски социолог познат по својој теорији структурализма и холистичким погледима на модерно друштво. Сматран је за једног од најпроминентнијих модерних социолога, аутор је најмање 34 књиге, објављене на најмање 29 језика, издајући у просеку више од једне књиге годишње. У 2007, Гиденс је проглашен за петог најцитиранијег аутора књига хуманистичке природе.

Веза структуре и деловања била је централна поставка у области социологије од њеног настанка. Теорије које се залажу за превласт структуре решавају да је понашање појединаца у великој мери одређено њиховом социјализацијом у ту структуру (као што је прилагођавање очекивањима друштва у погледу пола или друштвене класе).

Социолози су довели у питање поларизовану природу дебате о структури и деловању, истичући синтезу ова два утицаја на људско понашање. Ентони Гиденс је био истакнути научник у том погледу који је развио концепт структурализма. Гиденс тврди да баш као што структура утиче на аутономију појединца, структуре се одржавају и прилагођавају кроз вршење деловања.

Гиденсов оквир структуре разликује се од оног у класичној теорији. Он предлаже три врсте структуре у друштвеном систему. Прва је значење, где се значење кодира у пракси језика и дискурса. Други је легитимација, која се састоји од нормативних перспектива уграђених у друштвене норме и вредности. Гиденсов последњи структурни елемент је доминација, која се бави начином примене моћи, посебно у контроли ресурса. Његова теорија приказује да друштво није ни потпуно одређено ни потпуно слободно, оно је резултат сталне интеракције између наших дела и правила по којима живимо.

# data[].attributes.attachment_caption
Аутор:Лука Раичевић

# data[].attributes.headline
Милена Марковић-песникиња и драмска списатељица која је освојила своје читаоце својом искреношћу и снагом речи.

# data[].attributes.subject
Милена Марковић-песникиња и драмска списатељица која је освојила своје читаоце својом искреношћу и снагом речи.

# data[].attributes.body
Милена Марковић је једна од најзначајнијих савремених српских списатељица. Рођена је у Београду 1974. године. Позната је као песникиња, драмска списатељица и сценаристкиња. Њене песме су снажне, емоционалне и често говоре о животу „малих људи“ и свакодневним борбама. Најпознатија је по роману у стиховима „Децо“, за који је добила НИН-ову награду 2021. године. Ово дело је јединствено јер је написано у стиховима, али има снажну приповедачку линију. Милена је позната и по својим драмама, као што су „Шине“ и „Брод за лутке“, које се и данас изводе на сценама у Србији. Њен стил је препознатљив, непосредан и пун емоција. Својим радом доказала је да поезија и данас може бити снажна и актуелна. Милена Марковић је прави пример уметнице која живи за реч и уметност.

# data[].attributes.headline
Мери Е. Бранкоу

# data[].attributes.subject
Мери Е. Бранкоу

# data[].attributes.body
Мери Елизабет Бранкоу је америчка научница, молекуларна биолошкиња и имунолошкиња, рођена 1961. године. Докторирала је молекуларну биологију на Универзитету Принстон 1991. године, а данас ради као водећи истраживач и програм менаџер у Институту за системску биологију у Сијетлу.

Заједно са Фредом Рамсделом и Шимоном Сакагучијем, добила је Нобелову награду за физиологију и медицину 2025. године.

90-их година, док је радила у компанији која се бавила развојем лекова за аутоимуне болести, проучавала је мишеве који су имали сличне проблеме као људи код којих тело напада само себе. Уочила је да је за то одговоран један ген, касније назван FOXP3, и доказала да његове мутације код људи доводе до озбиљних аутоимуних обољења.

Тај тренутак је означио прекретницу у медицини. Њен рад је помогао научницима да разумеју како тело „учи“ да не уништава сопствене ћелије и како се могу развијати нови третмани који штите организам од прекомерне реакције имуног система.

Мери Бранкоу је позната по свом мирном и посвећеном приступу науци.

Њен рад данас представља темељ разумевања како се имуни систем одржава у равнотежи и пример колико истрајност и знатижеља могу довести до великих открића.

# data[].attributes.attachment_caption
Аутор: Андреа Обрадовић

# data[].attributes.headline
Горан Бреговић- Мајстор балканске музике

# data[].attributes.subject
Горан Бреговић- Мајстор балканске музике

# data[].attributes.body
Горан Бреговић је рођен 22. марта 1950. године у Сарајеву и један је од најзначајнијих савремених музичара и композитора из Србије. Прославио се као оснивач и гитариста рок групе Бијело дугме, која је 70-их и 80-их година била једна од најпопуларнијих у региону. Њихова музика је спајала рок са елементима народне музике, што је био нов и препознатљив звук. Након распада групе, Бреговић се окреће компоновању филмске музике и остварује велики успех у сарадњи са редитељем Емиром Кустурицом.

Музика коју је компоновао за филмове као што су ,,Дом за вешање", ,,Аризона дрим" и ,,Подземље" донела му је међународну славу. Основао је Оркестар за свадбе и сахране и са њим наступао широм света, представљајући балканску музику публици у Европи, Азији и Америци. Његов стил је јединственa мешавина народне, ромске, класичне и рок музике. Такав приступ омогућио је да се балкански звук први пут озбиљно чује на великим светским сценама. За свој допринос култури, добио је више признања, међу којима се истиче Орден уметности и књижевности који му је 2012. године доделила Француска, што је једно од највиших културних одликовања те земље.

Иако није у центру медијске пажње као некада, Бреговић и даље активно наступа и његова музика има велики утицај. Многи млади музичари га наводе као инспирацију. Његове композиције се и даље користе у филмовима, серијама и на концертима. Бреговић је својим радом допринео очувању и ширењу балканске културе у свету. Његов утицај је и даље снажан, јер је показао како музика може повезивати различите народе и традиције.

# data[].attributes.headline
Umberto Eco - scrittore, filosofo, medievista e tante altre cose

# data[].attributes.subject
Umberto Eco - scrittore, filosofo, medievista e tante altre cose

# data[].attributes.body
Umberto Eco (Alessandria, 5 gennaio 1932 – Milano, 19 febbraio 2016) è stato un semiologo, filosofo, scrittore, traduttore, bibliofilo e medievista italiano.

Eco scrisse prolificamente per tutta la vita, con opere che includono libri per bambini, traduzioni dal francese e dall'inglese e una rubrica "La Bustina di Minerva" pubblicata due volte al mese sulla rivista L'Espresso dal 1985. Al momento della sua morte, era professore emerito all'Università di Bologna, dove aveva insegnato per gran parte della sua vita. Nel XXI secolo, ha continuato a ottenere riconoscimenti per il suo saggio del 1995 "Ur-Fascismo", in cui Eco elenca quattordici caratteristiche generali che, a suo avviso, costituiscono le ideologie fasciste.

Eco nacque il 5 gennaio 1932 ad Alessandria, in Piemonte. La diffusione del fascismo in tutta la regione influenzò la sua infanzia. Durante la Seconda Guerra Mondiale, Umberto e sua madre, Giovanna (Bizio), si trasferirono in un piccolo villaggio sulle pendici dei monti piemontesi. Il suo villaggio fu liberato nel 1945 e in seguito entrò in contatto con i fumetti americani, la resistenza europea e l'Olocausto. Eco ricevette un'educazione salesiana e fece riferimento all'ordine e al suo fondatore nelle sue opere e interviste.

Negli anni Sessanta lavorò nel campo dell'estetica e si distinse come uno dei più importanti rappresentanti dell'avanguardia nella cultura italiana. Lavorò per cinque anni come redattore presso la sezione culturale della Radiotelevisione Italiana (RAI), dal 1954 al 1959. Seguì da vicino e analizzò lucidamente la cultura contemporanea, la comunicazione, l'universo dell'informazione e l'estetica dell'informazione. Dal 1971 è professore ordinario di estetica della comunicazione visiva e di semiologia presso le Università di Torino, Milano, Firenze, Columbia University di New York, Yale e professore ospite in numerose facoltà.

Nel 1980 pubblicò il romanzo filosofico-poliziesco "Il nome della rosa", che divenne uno dei romanzi più letti e tradotti. Anche il secondo romanzo di Eco, "Il pendolo di Foucault", fu un grande successo. Per il romanzo "Il nome della rosa", ricevette il "Premio Strega" nel 1981.

# data[].attributes.headline
Небојша Глоговац -глумац који је својим талентом обележио једну епоху

# data[].attributes.subject
Небојша Глоговац -глумац који је својим талентом обележио једну епоху

# data[].attributes.body
Аутор:Јована Дамјановић

Небојша Глоговац био је један од најзначајнијих српских глумаца савременог доба. Рођен је 30. августа 1969. године у Требињу, а одрастао је у Панчеву. Завршио је Факултет драмских уметности у Београду и убрзо постао препознатљив по снажној глумачкој енергији. Његове улоге у филмовима „Буре барута“, „Клопка“ и „Устав Републике Хрватске“ донеле су му бројна признања.

Био је члан Југословенског драмског позоришта, где је одиграо многе запажене улоге. Публика га је волела због искрености, дубине и харизме коју је доносио на сцену и екран. Осим у филмовима, оставио је дубок траг и у позоришту и телевизијским серијама.

Преминуо је 9. фебруара 2018. године, али је његов уметнички траг остао снажан и жив. Данас се Глоговац памти као симбол истинског глумачког талента и професионализма. Његов рад инспирише нове генерације глумаца у Србији.

# data[].attributes.headline
Шеик Мухамед бин Рашид Ал Мактум-Човек који је имао визију данашњег Дубаија док је био само пустиња

# data[].attributes.subject
Шеик Мухамед бин Рашид Ал Мактум-Човек који је имао визију данашњег Дубаија док је био само пустиња

# data[].attributes.body
Јован Павловић 4/5

Шеик Мухамед бин Рашид Ал Мактум је владар Дубаија и потпредседник Уједињених Арапских Емирата. Када су у Емиратима откривене велике количине нафте, он је знао да ће им будућност бити светла, али је био свестан да не могу доживотно живети од резерви нафте тако да су морали да нађу нови план. Мухамед је као мали путовао светом са својим оцем и био је одушевљен одређеним градовима. Његова идеја је била да Дубаи претвори у светски центар туризма, да његови људи имају најбоље здравство и образовање. У свему томе је успео али како се истакао у односу на друге светске метрополе? Његова идеја је с обзиром да паре нису биле проблем била да се у Дубаију налази све највеће и најбоље. Тако данас у Дубаију имамо највишу зграду на свету, највећу фонтану, највеће вештачки направљено острво, највећи панорамски точак, један од највећих тржних центара на свету, Дубаи је такође светски центар авио саобраћаја, трговине и многих других сфера. Такође његову визију можемо сматрати успешном јер данас сваки становник Емирата живи у вилама, његова замисао је да су сми његови становници као велика породица и сви му се увек могу обратити за помоћ.

Неки од његових најпознатијих цитата су:

“I want this place to be number one, in everything!”

“I want my people to live better life now, not in 15 years.”

“The word impossible is not in the leaders’ dictionaries. No matter how big the challenges, strong faith, determination and resolve will overcome them.”

Трећи цитат је иначе написан на улазу у опсерваторију у Бурџ Калифи

# data[].attributes.attachment_caption
Аутор:Катарина Милетић

# data[].attributes.headline
Шафи Голдвасер- заштитница приватних информација 

# data[].attributes.subject
Шафи Голдвасер- заштитница приватних информација 

# data[].attributes.body
Једна од најизузетнијих жена у области модерне криптографије и заштити личних података јесте Шафи Голдвасер. Рођена у Њујорку 1959. године.Студирала је на Мелон универзитету где је 1979 добила и БС диплому у примењеној математици. Наставља школовање на Калифорнијском Универзитету где добија докторску диплому 1984. из рачунарских наука.После студија са њеним сарадником Силвиом Микалијем, 80-их развијају концепт Пробилистичке енкрипције- нови начин шифровања који штити да нападач не може статистички претпоставити садржај поруке . Овај рад постао је стандард у савременој криптографији и основа у безбедности интернет протокола као што су ССЛ и ТЛС који штите данас милијарде људи на интернету.

Већи утицај у свету техннологије данас имала је у развоју доказа без откривања знања(zero-knowledge proofs)- технике која омогућава особи да докаже да је нешто тачно или не без откривања личних података. Тај принцип данас омогућава приватност у у блокчејн технологијама, криптовалутама као и у системима за анонимну верификацију индетитета.

Голдвасер је једна од првих научница која је показала да безбедност може бити математички доказива.Њене идеје се данас примењују у свакодневном животу- онлајн банкарство или трансфер новца, интернет комуникација, вештачка инетлигенција, државна и коорпоративна безбедност.

За своје пионирске доприносе Голдсвагер је добила бројна признања, међу којима се истичу A.M. Turning Award-највише одликовање у информатици, еквивалентна Нобеловој награди.Поред тога, добитница је Goder Prize, RSA Award in Mathematics,...

Паралелно са њеним истраживањем, радила је као професор на Масачеутском институту технологије МИТ у области математике и рачунарске науке. Касније у каријери, између 2012-2019. године била је директорка Симонс института теорије компијутерства, при Универзитету Калифорније у Берклију.

Шефи Голдсвер није само математичарка, већ и визионарка.Захваљујући њој, свака порука коју пошаљемо, свака трансакција новца коју обавимо и сваки податак који сачувамо-стоји на математички доказаним основама заштите.

# data[].attributes.attachment_caption
Аутор: Ана Петровић

# data[].attributes.headline
Андреа Гез- жена чија су научна достигнућа открила тајне свемира

# data[].attributes.subject
Андреа Гез- жена чија су научна достигнућа открила тајне свемира

# data[].attributes.body
Андреа Гез је амерички астроном и предавач на Калифорнијском универзитету у Лос Анђелесу. Широј јавности постала је позната као једна од малобројних жена - добитника Нобелове награде за физику, која јој је додељена 2020. године. Ово изузетно признање поделила је са још двојицом својих колега а односило се на откриће компактног објекта, познатог као црна рупа у центру галаксије Млечни пут. Рођена је у Њујорку али се касније са породицом сели у Чикаго. Највећи резултати њеног школовања су студије физике на Технолошком институту у Масачусетсу где је дипломирала а докторат стиче на Универзитету Калифорније 1992. године. Инспирисана пројектом Аполо, Андреа је још у детињству желела да постане први женски астронаут, у чему је имала подршку породице али и својих професора. Програм Аполо је потекао из свемирске агенције НАСА са циљем да омогући људима слетање на Месец и сигуран повратак на Земљу а све са циљем обављања научних истраживања.

Област интересовања ове научнице било је проучавање региона које формирају звезде и супермасивне црне рупе у средишту Млечног пута. У астрофизици се под  појмом супермасивне црне рупе подразумевају црне рупе са масом у опсегу од милион до милијарду маса Сунца. У својим истраживањима користила је најсавременије телескопе. Висока резолуција телескопа Кек је омогућила значајан напредак у односу на претходна истраживања на ову тему. Андреа је посматрајући орбите звезда које се крећу невероватном брзином закључила да ту постоји огромно, али невидљиво тело- црна рупа.

# data[].attributes.headline
Умберто Еко - писац, филозоф, историчар средњег века и још много тога

# data[].attributes.subject
Умберто Еко - писац, филозоф, историчар средњег века и још много тога

# data[].attributes.body
Умберто Еко (итал. Umberto Eco; Алесандрија, 5. јануар 1932 — Милано, 19. фебруар 2016) био је италијански писац, филозоф, естетичар, семиолог, теоретичар књижевности, есејиста, универзитетски професор и историчар средњег века. Познат је по својим романима и есејистичким делима.

Еко је плодно писао током свог живота, са својим радовима обухватајући књиге за децу, преводе са француског и енглеског, као и новинску рубрику "La Bustina di Minerva“ (Минервина шибица) објављивану да пута месечно у часопису L'Espresso почев од 1985. У време своје смрти, био је професор емеритус на Универзитету у Болоњи, где је предавао током већег дела свог живота. У 21. веку, наставио је да стиче признање за свој есеј из 1995. године „Ур-фашизам“, где Еко наводи четрнаест општих својстава за које верује да чине фашистичке идеологије.

Еко је рођен 5. јануара 1932. у граду Алесандрија, у Пијемонту у северној Италији. Ширење италијанског фашизма широм региона утицало је на његово детињство. Током Другог светског рата, Умберто и његова мајка, Ђована (Бизио), преселили су се у мало село на падинама планине Пијемонт. Његово село је ослобођено 1945. године, и након тога је био изложен америчким стриповима, европском отпору и Холокаусту. Еко је стекао салезијанско образовање и упућивао се на ред и његовог оснивача у својим радовима и интервјуима.

Током 1960-их бавио се естетиком и истакао се као један од најзначајнијих представника авангарде у италијанској култури. Радио је пет година као уредник у редакцији за културу у Radiotelevisione Italiana (RAI) РАИ од 1954. до 1959. године. Помно је пратио и луцидно анализирао савремену културу, комуникације, универзум информација и информациону естетику. Од 1971. био је редовни професор естетике визуелних комуникација и семиологије на Универзитетима у Торину, Милану, Фиренци, Универзитету Колумбија у Њујорку, Јејлу и гостујући професор на многим факултетима.

Године 1980. објавио је филозофско-детективски роман ,,Име руже" који је постао један од најчитанијих и најпревођенијих романа. Еков други роман, ,,Фукоово клатно" такође је доживео велики успех. За роман ,,Име руже" добио је "Premio Strega" 1981. године.

# data[].attributes.attachment_caption
Аутор:Нина Павловић

# data[].attributes.headline
Драган Николић-господин глуме

# data[].attributes.subject
Драган Николић-господин глуме

# data[].attributes.body
Драган Николић је био један од најпознатијих и најомиљенијих српских глумаца. Рођен је у Београду, а својом харизмом, талентом и шармом постао је икона југословенског и српског филма. Његова каријера обухватала је више од 100 филмова, бројне серије и позоришне представе.

Прославио се улогама у филмовима Кад будем мртав и бео, Национална класа, Битка на Неретви, као и у култној серији Отписани, где је играо лик Прлeта. Те улоге донеле су му статус легенде и обожавање више генерација гледалаца.

Поред филмских и телевизијских улога, остао је упамћен и као водитељ забавне емисије Образ уз образ, коју је водио заједно са супругом Миленом Дравић. Њих двоје били су један од најлепших и највољенијих парова наше културне сцене.Преминуо је 11. марта 2016. године у Београду.

Драган Николић је добио бројна признања за свој рад, међу којима је и награда за животно дело. Публика га је памтила као глумца који је својим стилом и харизмом увек пленио пажњу, али и као човека који је пленио добротом и духовитошћу.

Његов значај је у томе што је обележио једну епоху српске кинематографије и оставио дубок траг у култури. Драган Николић је симбол уметничког талента, шарма и трајне вредности у свету глуме.

# data[].attributes.attachment_caption
Матеа Јовановић

# data[].attributes.headline
Жан Новел - Филозоф међу архитектима

# data[].attributes.subject
Жан Новел - Филозоф међу архитектима

# data[].attributes.body
Жан Нувел је француски архитекта, рођен 12. августа 1945. године у Фумелу, Француској. Дипломирао је на Академији ликовних уметности у Паризу. Након дипломирања, основао је покрет Марс 1976, који се борио против корпоративизма у архитектури.  Основао је Атеље Жан Нувел, са канцеларијама широм Европе.  Неке од његових најзначајнијих грађевина су Опера у Лиону, Институт за Арапску културу у Паризу, Концертна дворана у Копенхагену и Париска филхармонија.  Добитник је Прицкерове награде, престижне награде у пољу архитектуре, 2008. године. У његовом раду, он комбинује технолошке иновације и естетику. Он за архитектуру сматра да је блиска кинематографији, а и сам се бавио истом. Имао је огроман фокус на рефлексији у његовим радовима, са циљем да зграде никад не буду статичне, већ да њихов изглед зависи од светла.  Почетком 21. века, Нувел је добио место у "Пантеону архитектонских суперзвезда".

# data[].attributes.attachment_caption
Аутор : Ђорђе Солујић

# data[].attributes.headline
Џејмс Дајсон – Човек који је променио начин на који чистимо свет

# data[].attributes.subject
Џејмс Дајсон – Човек који је променио начин на који чистимо свет

# data[].attributes.body
Џејмс Дајсон је британски проналазач и предузетник, познат по свом изуму усисивача без кесе. Он је променио начин на који људи размишљају о свакодневним кућним апаратима.Џејмс Дајсон је рођен 2. маја 1947. у Кромеру, Норфолк. Студирао је дизајн намештаја и ентеријера на Краљевском колеџу уметности између 1966. и 1970. године, пре него што је прешао на инжењерство. Док је похађао Краљевски колеџ уметности да би студирао ликовну уметност, пребацио се на индустријски дизајн, делимично захваљујући менторству грађевинског инжењера Ентонија Ханта. Дајсон је дуго експериментисао пре него што је успео да направи први модел који користи циклонични систем за усисавање прашине. Његов изум није само олакшао чишћење, већ је и унапредио ефикасност и трајност кућних уређаја.

Поред усисивача, Дајсон је створио и сушаче за руке, фенове и друге уређаје који користе иновативне технологије.

Познат је по томе што подстиче младе инжењере и дизајнере да верују у своје идеје и не одустају. Његова компанија „Dyson“ данас запошљава хиљаде људи и има лабораторије широм света. Џејмс Дајсон је током своје каријере добио бројна признања за свој рад и иновације. Године 2007. проглашен је за витеза у Великој Британији, а раније је добио награду Prince Philip Designers Prize за допринос индустријском дизајну. Такође је примљен у Краљевску академију за инжењерство и добитник је J. J. Thomson Medal for Innovation. Дајсон је и оснивач међународне награде James Dyson Award, којом подстиче младе проналазаче широм света да развијају своје идеје и решавају проблеме будућности.

# data[].attributes.headline
Сузан Војцички – Жена која је променила начин на који гледамо свет

# data[].attributes.subject
Сузан Војцички – Жена која је променила начин на који гледамо свет

# data[].attributes.body
Аутор: Лана Петковић

Сузан Војцички је америчка предузетница и дугогодишња извршна директорка компаније Јутјуб. Рођена је 1968. године у Калифорнији и сматра се једном од најуспешнијих жена у области технологије. Своју каријеру започела је у компанији Гугл, где је била један од првих запослених и учествовала у стварању система за оглашавање који је касније постао основни извор прихода компаније.

Касније је постала директорка Јутјуба и на тој позицији остала скоро десет година. Под њеним вођством, Јутјуб је постао најпопуларнија платформа за дељење видео садржаја на свету, коју данас користе милијарде људи. Сузан се залагала за развој креаторске заједнице, увођење едукативних садржаја и већу доступност технологије свим људима.

Она је позната и по томе што се труди да жене добију више прилика у технолошком свету. Њен рад и упорност инспирисали су многе девојке да се баве програмирањем, дигиталним медијима и предузетништвом.

Због свог огромног доприноса развоју интернета и савремене технологије, Сузан Војцички се данас сматра једном од најважнијих личности дигиталног доба. Њен пример показује да упорност, знање и храброст могу променити свет.

# data[].attributes.headline
Милена Дравић-,,Дама српског глумишта’’       

# data[].attributes.subject
Милена Дравић-,,Дама српског глумишта’’       

# data[].attributes.body
Аутор: Лазаревић Јована

Милена Дравић је једна од најпознатијих и највољенијих српских глумица. Њена појава увек је пленила природношћу, шармом и истинским талентом.

Свој глумачки пут започела је веома рано, а већ првим улогама освојила је и публику и критичаре.

Играла је у бројним филмовима и серијама, а свака њена улога носила је печат искрености и емоције. Филмови као што су ,,Кад будем мртав и бео’’, ,,Посебан третман’’ и серија ,,Позориште у кући’’ донели су јој трајно место у историји српске културе.

Била је пример професионалности и скромности, увек посвећена уметности и публици. Својом појавом, како на сцени, тако и ван ње, зрачила је достојанством и топлином.

Милена је била инспирација многим младим глумцима, показујући да се успех гради радом, а поштовање понашањем. Њен утицај и данас траје кроз сећања гледалаца и дела која је оставила иза себе.

Преминула је 2018. године, али је њено име остало синоним за праву глумачку величину. Милена Дравић је заувек остала симбол елеганције и талента.

# data[].attributes.attachment_caption
Аутор: Урош Танасијевић

# data[].attributes.headline
Бојан Слат-човек који је очистио море

# data[].attributes.subject
Бојан Слат-човек који је очистио море

# data[].attributes.body
Бојан Слат је холандски проналазач и предузетник хрватског порекла.

Он је оснивач и извршни директор непрофитне организације „The Ocean Cleanup“.

Његова идеја се родила током роњења у Грчкој са само шеснаест година.

Тада је приметио више пластичних кеса него риба и одлучио да нешто предузме.

Напустио је студије ваздухопловног инжењерства да би се посветио пројекту.

Године 2013. основао је своју организацију.

Циљ му је да развије и примени технологију за чишћење океана од пластике.

Представио је свој систем за пасивно хватање пластике на TEDx конференцији у Делфту.

Његова организација развија системе за чишћење океана и уређаје за реке назване Интерцептори.

У 2015. години проглашен је младим предузетником поморске индустрије од стране норвешког краља.

Слат је најмлађа особа која је добила највише признање Уједињених нација за заштиту животне средине.

Магазин „Форбс“ га је уврстио на листу тридесет најуспешнијих људи млађих од тридесет година.

Његова мисија је да до 2040. године уклони деведесет посто плутајуће пластике из океана.

# data[].attributes.attachment_caption
Аутор:Софиа Комад

# data[].attributes.headline
Милош Шобајић - Сликар који је спајао светове

# data[].attributes.subject
Милош Шобајић - Сликар који је спајао светове

# data[].attributes.body
Милош Шобајић био је један од најпознатијих српских сликара и вајара савременог доба. Рођен је 23. децембра 1944. године на планини Папук у Славонији, а живот га је водио од Београда до Париза и назад. Његове слике пуне су снажних боја, великих људских фигура и драматичних сцена које говоре о човеку, страдању и духовности. Његове слике нису само уметност, већ и размишљање о свету, човеку и његовој будућности.Његова дела су излагана у највећим музејима и галеријама широм света, од Француске и Италије до Русије и Кине. Кроз своје сликарство спајао је различите културе и вредности, показујући да уметност нема границе. Био је оснивач и професор Факултета за уметност и дизајн у Београду, где је несебично преносио своје знање младим уметницима.

За свој рад добио је бројна признања, међу којима и Златну медаљу Републике Србије за изузетне заслуге у области културе. Његово стваралаштво данас представља важан део српске и светске уметничке баштине. Милош Шобајић је преминуо 24. априла 2021. године, али његове слике и даље живе — као сведочанство једног великог духа који је умео да слика небо, земљу и човека у истом даху.

# data[].attributes.headline
др Весна Поповић-Бугарин- Утицај вештачке интелигенције на човечанство

# data[].attributes.subject
др Весна Поповић-Бугарин- Утицај вештачке интелигенције на човечанство

# data[].attributes.body
Нина Јањушевић 4/7

Весна је редовни професор на Природно-математичком факуллтету у Новом Саду и научни истраживач и ментор у области рачунарских наука и вештачке интелигенције.

Учествује у националним и међународним пројектима који повезују науку и ИТ индустрију (пројекти ЕУ Хоризон, Ерасмус+ и домаћи истраживачки програми). Развила и водила истраживачке групе на ПМФ-у које се баве АИ алгоритмима за оптимизацију и обрадом података.

Објавила бројне научне радове у међународним часописима из области вештачке интелигенције и интелигентних система.

Активно ради на примени АИ у образовању, посебно у изради система који персонализују учење помоћу машинског учења.

Ментор је студентима и докторандима из области рачунарских наука и информационих технологија, који су освојили награде на такмичењима и конференцијама.

Укључена у сарадњу са Институтом за вештачку интелигенцију Србије, кроз заједничке пројекте из области примене АИ у науци и привреди.

Сматра се једном од водећих истраживачица у области АИ у Србији.

Дала je велики допринос у спајању науке, образовања и индустрије, посебно у развоју кадрова за ИТ сектор.

Промовише жене у технологији и активно подржава укључивање студенткиња у СТЕМ области.

# data[].attributes.headline
Срђан Драгојевић – Провокатор са разлогом и мајстор приче о нама

# data[].attributes.subject
Срђан Драгојевић – Провокатор са разлогом и мајстор приче о нама

# data[].attributes.body
Срђан Драгојевић је једно од најупечатљивијих имена савремене српске кинематографије. Као редитељ, сценариста и некадашњи политичар, он је човек који се никада није плашио да изазове реакцију. Његови филмови су оштри, емоционални и често контроверзни – али управо то је оно што их чини снажним и истинитим.

Још од култног Није лоше бити човек и легендарног Лепа села лепо горе, Драгојевић је показао да уме да споји хумор, трагедију и сурову стварност. Његови филмови Ране, Парада и Атомски зид говоре о друштву без улепшавања, приказујући људске слабости, али и невероватну способност човека да преживи и воли упркос свему.

Драгојевић је редитељ који не прави компромисе. Његови дијалози су бритки, ликови сложени, а поруке јасне – он гледаоца тера да мисли, али и да осети. За неке је бунтовник, за друге геније, али за све који прате домаћи филм – он је аутор који је оставио неизбрисив траг.

# data[].attributes.attachment_caption
Аутор: Љубица Вујасиновић

# data[].attributes.headline
Маја Ђорђевић- шта представља нови талас савремене српске уметности?

# data[].attributes.subject
Маја Ђорђевић- шта представља нови талас савремене српске уметности?

# data[].attributes.body
Маја Ђорђевић je једна од најзанимљивијих савремених уметница на српској сцени. Њен стил је препознатљив по споју класичног сликарства и дигиталног доба, а то ју је истакло и на домаћој и на светској сцени. На први поглед, њене слике делују разиграно и једноставно, као да их је насликала у ,,паинт’’ апликацији, али иза тог стила стоје промишљене поруке о идентитету, положају жене и савременом друштву.

Кроз живе боје, хумор и дозу ироније, Маја осликава свет младих генерација које живе у виртуелном простору, истражујући како технологија утиче на начин на који посматрамо уметност. Њен рад мења поглед на српску уметност данашњице, јер показује да уметност може бити и дубока и приступачна,а забавна у исто време.

Маја је доказала да српски уметници могу равноправно учествовати на светским позорницама, излагајући своје радове у Лондону, Паризу и Београду. Њен утицај је вишеслојан — културни, естетски и друштвени. Она подстиче младе ствараоце да буду храбри и доследни свом изразу, а публику учи да уметност не мора бити недостижна и елитистичка.

Маја Ђорђевић представља симбол новог таласа српске уметности — искрене, савремене и слободне у сваком погледу.

# data[].attributes.attachment_caption
Аутор-Матео Ђиновић

# data[].attributes.headline
Феј-Феј Ли – Жена која је научила машине да виде 

# data[].attributes.subject
Феј-Феј Ли – Жена која је научила машине да виде 

# data[].attributes.body
Феј-Феј Ли је једна од најзначајнијих научница у области вештачке интелигенције и професорка на Универзитету Станфорд. Рођена је у Кини, а школовала се у Сједињеним Америчким Државама, где је својим радом заувек променила начин на који рачунари „разумеју“ слике.

Најпознатија је као оснивач ImageNet-а — пројекта који је омогућио огроман напредак у препознавању слика и развоју модерне вештачке интелигенције. Њен рад поставио је темеље за технологије које данас користимо у паметним телефонима, аутономним возилима и медицинској дијагностици.

Феј-Феј Ли је такође покренула иницијативу AI4ALL, чији је циљ да млади, посебно девојке и мањине, добију прилику да се баве АИ технологијом.

Њен утицај није само научни, већ и друштвени – она се залаже за етичку употребу вештачке интелигенције и повезивање технологије са људским вредностима.

Због свега тога, Феј-Феј Ли се сматра једном од најважнијих личности савремене технологије, која спаја науку, хуманост и визију будућности.

# data[].attributes.headline
Ванеса Миентус- Жена kоја је оставила срце на тркачкој стази

# data[].attributes.subject
Ванеса Миентус- Жена kоја је оставила срце на тркачкој стази

# data[].attributes.body
Аутор: Мила Мекглашан

Након што је завршила студије архитектуре на универзитету "RWTH" у Ахену Ванеса је прихватила понуду за посао од Хермана Тилкеа, водећег стручњака за пројектовање и изградњу тркачких стаза. Оставила је свој траг на стазама широм света од Абу-Дабија до Мексико Ситија. Дизајн и конструкција тркачких стаза једна је од најзахтевнијих грана архитектуре и захтева пуно рада и труда. Али то није била једина ствар свакодневно се борила са чињеницом да ради у средини којој су више заступљени мушкарци. Сумњали су у њену компетенцију иако је била успешна и едукована. Својим радом је рушила предрасуде и стереотипе и доказала да није битно ког сте пола све док добро урадите посао. Провела је годину и по дана радећи на преуређењу стазе формуле један у Мексико Ситију. Изазов је био у чињеници што су тркачке стазе измештене из града и то би онда захтевало успостављање потпуно нове инфраструктуре , укључујући приступне путеве и снабдевање електричном енергијом. Не ради само дизајн стазе већ се бави и координацијом инвеститора, конструкцијских фирми и радника. У једном интервјуу је рекла "Асфалт сам по себи није баш толико узбудљив, али не могу а да не приметим да ми срце убрзано куца!"

# data[].attributes.body
Quando la collega Zorana mi ha invitato a questo padlet, nel mio 🧠 e soprattutto nel mio ❤️ non ho avuto un solo attimo di esitazione, pensando all'icona che vi presento: RAFFAELLA CARRÀ ⭐️ Purtroppo scomparsa (sempre troppo presto🥹) nell'estate del 2021, Raffaella, che come i nostri più grandi vip italiani (Dante, Leonardo, Michelangelo, Valentino...) non ha quasi bisogno del cognome, è la "Regina della TV" italiana e internazionale ed ha unito in sé tante Donne in una sola: ballerina, attrice, presentatrice, cantante, conduttrice TV e radio, autrice, attivista, benefattrice😇 È il mio idolo da sempre, UNENDO CON MODESTIA, FASCINO E VERA SIMPATIA, UMANITÀ & SHOW 🌹💃✨️Personaggio trasversale e precursore in un'Italia a volte un pò "troppo tradizionalista", si è sempre battuta con la sua Arte per cause sociali animaliste e anti-omofobe🌈 Infatti un testo famosissimo suggerisce la sua filosofia di vita: "Ma girando la mia terra, io mi sono convinta che non c'è odio e non c'è guerra quando a letto l'amore c'è: come è bello far l'amore da Trieste in giù! Com'è bello far l'amore: io son pronta e tu?" L'anno scorso 2024 -pure in mortem- con il remix di Pedro, "Nostra Santa Raffa" è stata la prima donna italiana ad entrare nella top 50 generale di Spotify, essendo così finalmente nota anche presso i giovanissimi, come voi che leggete🥰 E ora guardatela nel suo iconico ballo del "Tuca Tuca" con l'altro mostro sacro italiano Alberto Sordi😇😇 https://youtu.be/FzM6tsg4Da0?si=BVSVNRuXlhUyyZsq

# data[].attributes.headline
Фрај Ото (Frei Otto) – савремени арихеткта

# data[].attributes.subject
Фрај Ото (Frei Otto) – савремени арихеткта

# data[].attributes.body
Аутор: Милица Милић

Фрај Ото је живео од 31. маја 1925. до 9. марта 2015. Немачки је архитектa и грађевински инжењер. Био је познат по употреби лаганих конструкција, посебно напрегнутих и мембранских конструкција.

Приватну праксу почео је у Немачкој 1952. Докторирао је напрегнуте конструкције.

Ото се специјализовао у лаганим напрегнутим и мембранским конструкцијама, а пионирске напретке направио је у конструкцијској математици и грађевинарству.

Основао је Институт за лагане конструкције на Универзитету у Штутгарту 1964. и на његовом се челу налазио све до одласка у пензију као универзитетски професор.

Дизајнирао је кров олимпијског стадиона у Минхену. Добио је Краљевску златну медаљу РИБА 2006. и Прицкерову архитектонску награду 2015.

Све до своје смрти Ото је остао активан као архитекта и инжењер. Један од његових последњих пројеката био је рад са Шигером Баном на јапанском павиљону на Експу 2000. Та кровна конструкција била у потпуности израђена од папира. Дизајнирао је заједно са СЛ Рашом конвертибилни кров за венецијански павиљон.

Остаће упамћен као светски познати иноватор у архитектури и инжењерству.

# data[].attributes.attachment_caption
Аутор: Мила Вујовић

# data[].attributes.headline
Филип Старк-Дизајн за све

# data[].attributes.subject
Филип Старк-Дизајн за све

# data[].attributes.body
Филип Старк је један од најпознатијих и најутицајнијих дизајнера савременог доба. Рођен је 1949. године у Паризу и од раног детињства је показивао интересовање за обликовање и стварање нових предмета. Његов рад обухвата индустријски дизајн, ентеријере и архитектуру, а препознатљив је по маштовитости и функционалности.

Старк је желео да промени начин на који људи доживљавају предмете који их окружују и да дизајн учини доступним свима. Постао је познат по пројектима ентеријера за париске клубове и дом француског председника, што му је донело светску славу. У сарадњи са компанијом „Target“ спровео је у дело своју идеју „дизајна за све“, показујући да леп и квалитетан дизајн не мора бити луксуз.

Старк је промовисао концепт „демократизације дизајна“ — уверење да сваки човек заслужује да живи у лепо обликовном простору. За њега дизајн није само естетика, већ начин да се побољша квалитет живота. Његов рад спаја уметност, иновацију и хуманост, што га чини једним од најзначајнијих стваралаца у савременој култури. Филип Старк је својим стваралаштвом показао да дизајн није само занимање, већ начин размишљања који мења свет.

# data[].attributes.headline
Квентин Тарантино – Човек који је променио филм

# data[].attributes.subject
Квентин Тарантино – Човек који је променио филм

# data[].attributes.body
Аутор:(Огњен Струњаш)

Квентин Тарантино је један од најпознатијих и најиновативнијих филмских режисера данашњице. Рођен је 27. марта 1963. године у Сједињеним Америчким Државама. Познат је по свом јединственом стилу, који спаја снажан дијалог, необичну структуру приповедања и интензивне сцене. Његови филмови често приказују сложене ликове и изазивају публику да размишља о моралним изборима.

Свој први велики успех постигао је филмом „Петпарачке приче“ из 1994. године, који је освојио Златну палму у Кану и утицао на читаву генерацију филмских стваралаца. Његов утицај видљив је и у другим култним делима као што су „Пси из резервоара“, „Убиј Била“, „Ђангова освета“.

Тарантино је познат и по својој љубави према филмској историји. Он често користи елементе старих жанрова — вестерна, акције и експлоатационих филмова — али их представља на савремен и оригиналан начин. Његов рад је снажно утицао на развој модерне кинематографије и инспирисао бројне младе редитеље широм света.

Поред редитељског талента, Тарантино је и изузетан сценариста, што његове филмове чини препознатљивим по незаборавним дијалозима и сценама које остају упамћене. Данас је сматран једним од најзначајнијих аутора 21. века у области филмске уметности.

# data[].attributes.headline
Си Ђинпинг – лице модерне кинеске моћи

# data[].attributes.subject
Си Ђинпинг – лице модерне кинеске моћи

# data[].attributes.body
Аутор: Софија Настић

Си Ђинпинг је председник Народне Републике Кине и генерални секретар Комунистичке партије Кине. Од када је дошао на власт 2013. године, постао је један од најмоћнијих политичких лидера на свету. Његова политика усмерена је на јачање економске и војне моћи Кине, као и на учвршћивање њеног утицаја у међународним односима. Под његовим вођством, Кина је покренула велики инфраструктурни и економски пројекат „Појас и пут“, који повезује земље широм света трговином и инвестицијама.

Си Ђинпинг заступа идеју „кинеског сна“ визију јаке, модерне и самосталне државе која ће бити равноправна највећим силама света. Истовремено, његова политика често изазива расправе због ограничења слободе медија и контроле над друштвом. Ипак, његова улога у обликовању глобалне економије и политике је неоспорна.

Под његовим вођством, Кина је постала један од кључних актера у решавању светских питања, од климе и технологије до геополитике. Си Ђинпинг остаје симбол успона Истока и изазов традиционалним западним моделима моћи. Његов утицај на свет је дубок, трајан и обележиће историју 21. века.

# data[].attributes.headline
Френсис Колинс - генетичко знање за корист човечанства

# data[].attributes.subject
Френсис Колинс - генетичко знање за корист човечанства

# data[].attributes.body
аутор: Елена Михајловић

-Специјализовао се за генетику и молекуларну биологију, посебно за проучавање наследних болести.

-Био је директор Националног института за здравље (NIH) у Сједињеним Америчким Државама (истраживања о mRNA вакцинама, вештачкој интелигенцији у медицини и генетској терапији).

Његов истакнути пројекат -  Пројекат људског генома је први успешно мапирао све људске гене - цео низ људске ДНК (око 3 милијарде парова база) што је омогућило разумевање генетских узрока многих болести.

Открио је гене одговорне за цистичну фиброзу, неурофиброматозу и Хантингтонову болест. То откриће је спасло хиљаде живота и данас омогућава генетско тестирање новорођенчади широм света.

Његова лабораторија је прва идентификовала мутације у генима BRCA1 и BRCA2, које повећавају ризик од рака дојке и јајника.

-Његов приступ науци је интердисциплинаран — повезује генетику, етику, филозофију и теологију.

Написао је познату књигу „The Language of God“ („Језик Бога“), у којој тврди да се наука и вера међусобно допуњују.

Колинс је пример научника који сматра да научно знање не искључује духовно уверење, већ га продубљује.

Због својих достигнућа и моралног угледа, сматра се једним од најутицајнијих биомедицинских научника савременог доба.

Заговара етичку употребу генетике, сматра да науку треба користити за добробит човечанства. Био је против клонирања и генетичке дискриминације.

-Био је и један од главних саветника америчких председника за питања биомедицине и јавног здравља.

# data[].attributes.headline
Боривоје Боровић српски адвокат

# data[].attributes.subject
Боривоје Боровић српски адвокат

# data[].attributes.body
Јана Радосављевић

Боривоје Боровић је један од најпознатијих српских адвоката,специјализован за кривично право. Адвокатску канцеларију је отворио 1985. године и учествовао је у многим високо профилисаним случајевима.

Има велики утицај на правну праксу у земљи. Његов јавни ангажман укључује оштру критику стања у српском правосуђу. Често истиче потребу за независношћу судства и заштитом права окривљених. Његове изјаве у медијима доприносе јавној расправи о владавини права.

Боровић је познат по томе што не избегава политички осетљиве случајеве. На тај начин показује храброст и спремност да штити професионалне и етичке принципе без обзира на притиске. Његов утицај није само професионалан, већ и друштвени и морални. Бранио је људе у предметима који су имали шире друштвене и политичке импликације.

Својим радом утицао је на развој савремене српске адвокатуре. Залаже се за правду и правичан поступак као основне вредности. Због свега тога, Боривоје Боровић има важно место у српској правној и јавној сцени.

# data[].attributes.headline
Игор Јовановић – Српски иноватор који је смањио потрошњу струје за 40%

# data[].attributes.subject
Игор Јовановић – Српски иноватор који је смањио потрошњу струје за 40%

# data[].attributes.body
Аутор: Анђелија Златар

Игор Јовановић је млади српски иноватор из Београда, који је својим радом значајно допринео области енергетске ефикасности. Као студент мастер студија на Академији техничких наука, развио је систем који омогућава уштеду електричне енергије до 40%, што је потврђено анализом рачуна ЕПС-а из 2019. и 2020. године. Његов изум, који се базира на мехатронском систему, интегрише се са термоакумулационим пећима и електрокотловима, који су највећи потрошачи електричне енергије у домаћинствима. Ова иновација је примењена у више од 12 објеката, укључујући јавне установе и индустријске постројења, и показује значај енергетске ефикасности у свакодневном животу. Игор Јовановић је 2022. године уврштен међу 50 најбољих младих иноватора на свету, а тим који води активно сарађује са локалним самоуправама као што су Београд и Крагујевац и другим партнерима на имплементацији система. Поред тога, он је одбио понуду за студије у Русији, одлучивши да своје знање и иновације примени у Србији и својој земљи. Његов рад представља пример како млади таленти из Србије могу допринети глобалним решењима у области енергетске ефикасности и одрживог развоја. Игор је такође одржао више радионица за студенте и младе иноваторе, преносећи знање о одрживој енергетици и мехатронским системима. Његови патенти и радови инспиришу нове генерације инжењера и показују да креативност и истрајност могу довести до значајних технолошких достигнућа. Својим иновацијама Игор Јовановић помера границе традиционалне науке и проналази практична решења за глобалне енергетске изазове.

# data[].attributes.body
Quando la collega Zorana mi ha invitato a questo padlet, nel mio 🧠 e soprattutto nel mio ❤️ non ho avuto un solo attimo di esitazione, pensando all'icona 🇮🇹 che vi presento: RAFFAELLA CARRÀ ⭐️ Purtroppo scomparsa (sempre troppo presto🥹) nell'estate del 2021, Raffaella, che come i nostri più grandi vip (Dante, Leonardo, Michelangelo, Valentino...), non ha quasi bisogno del cognome, è la "Regina della TV" italiana e internazionale ha unito in sé tante donne in una sola: ballerina, attrice, presentatrice, cantante, conduttrice TV e radio, autrice, attivista, benefattrice...

# data[].attributes.attachment_link.title
Raffaella Carrà e Alberto Sordi ballano il "Tuca tuca" da "Canzonissima" del 27/11/1971

# data[].attributes.headline
Personaggio del mio❤️❓️RAFFAELLA CARRÀ 🇮🇹 Raffaella è la "Regina della TV" italiana e internazionale perché ha unito in sé tante donne in una: ballerina, attrice, presentatrice, cantante, conduttrice TV e radio, autrice, attivista, benefattrice... È il mio Idolo da sempre, UNENDO -CON MODESTIA, FASCINO E VERA SIMPATIA- UMANITÀ & SHOW 🌹💃✨️

# data[].attributes.subject
Personaggio del mio❤️❓️RAFFAELLA CARRÀ 🇮🇹 Raffaella è la "Regina della TV" italiana e internazionale perché ha unito in sé tante donne in una: ballerina, attrice, presentatrice, cantante, conduttrice TV e radio, autrice, attivista, benefattrice... È il mio Idolo da sempre, UNENDO -CON MODESTIA, FASCINO E VERA SIMPATIA- UMANITÀ & SHOW 🌹💃✨️

# data[].attributes.attachment_link.title
Raffaella Carrà e Alberto Sordi ballano il "Tuca tuca" da "Canzonissima" del 27/11/1971