# data[].attributes.headline
סרטון קצר ונחמד המסכם לתלמידים ותלמידות את המהפכה הצרפתית בקצרה  (תוספת למשימה) 

# data[].attributes.subject
סרטון קצר ונחמד המסכם לתלמידים ותלמידות את המהפכה הצרפתית בקצרה  (תוספת למשימה) 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
If playback doesn't begin shortly, try restarting your device.

# data[].attributes.attachment_link.title
המהפיכה הצרפתית

# data[].attributes.headline
סופו של המלך לואי ה-16

# data[].attributes.subject
סופו של המלך לואי ה-16

# data[].attributes.body
ב1792 החליטו חברי האסיפה המחוקקת להעמיד לדין את המלך בגין בגידה במולדת, בניסיון ליצור מתחים ומלחמה עם אוסטריה לטובת האינטרס האישי שלו שהוא להסיט את התקדמות הרפובליקה והחזרת כוחו לשלטון.
המלך לואי ה-16  מוצא להורג בעזרת גליוטינה אל מול הקהל הצוהל ב-21 בינואר 1793. אחריו הבאים בתור הם אשתו מרי אנטואנט ובנו שמוצאים גם הם להורג.
סופו של לואי ה-16 הביא באופן רשמי לסיום השלטון המלוכני בצרפת ולהצלחת המהפכה הצרפתית.

# data[].attributes.headline
מתיחות פוליטית, טרור ומלחמה

# data[].attributes.subject
מתיחות פוליטית, טרור ומלחמה

# data[].attributes.body
במהלך המהפכה והניסיון של רבים לקחת את מושכות המהפכה לידיהם ולהביא לתוצאה הרצויה להם, עלו צעירים רבים מהמעמד השלישי לכוח, כשהם ללא ניסיון פוליטי כלל. הדבר יצר אי הסכמות, בעיות וחילוקי דעות בין אנשי המהפכה- היו המתונים יותר שכונו יעקובינים, ז׳ירונדינים, היה רובספייר לימים הפך למנהיג הטרור במהפכה ועוד מתנגדים כאלו ואחרים. עם המתיחות והטרור- החלו אנשי המהפכה לפגוע אחד בשני.

אם כל זה לא הספיק למצב, ברוסו שהיה נואם כריזמטי, דירבן את הרשות המחוקקת (שהחלה בתוך האסיפה הלאומית) לדרוש  מלואי ה-16 למסור לחברי מועצת האצילים של האימפריה הרומית הקדושה להוציא את המהגרים מצרפת. לואי ה-16 ראה בכך הזדמנות להביא את הקיסר הרומי ליציאה למלחמה כנגד צרפת ולהסיט את המהפכה בצרפת למלחמה נגד הרומים. כך החלה המלחמה.

# data[].attributes.headline
צעדים קטנים בדרך למהפכה גדולה

# data[].attributes.subject
צעדים קטנים בדרך למהפכה גדולה

# data[].attributes.body
באוקטובר 1789 התקיימה צעדת הנשים על ורסאי. הצעדה התקיימה על ידי נשים מהמעמד השלישי, בשווקי פריז תחילה, לכיוון ארמון המלך ודרישת הנשים הייתה להקל ולהפחית את מחירי הלחם והמזון. הן טענו כי מחירי המזון הגיעו למחיר בלתי סביר שלא ניתן להתקיים עימו. למרות שבתקופה זו לנשים לא היו זכויות אזרח- הן הוכיחו כי יש להן כוח. ואכן הצליחו - המלך חזר לפריז יום אחרי תחילת הצעדה בשל הלחץ מצד הנשים וערערו על מעמדם של אנשי אצולה.

בהמשך, ׳חוקת 1791׳ הצליחה להביא לחיסול המונרכיה הממלכתית ולהבאת אלמנטים של שוויון בין המעמדות. עוד צעד בדרך להצלחת המהפכה.

הבריחה לוורן- המלך לואי ה-16 קיבל את החוקה במראית עין לציבור, וזאת לאחר שחשש מהחוקה ומהמהלכים נגדו וניסה לברוח לוורן (עם התפוררות המשמעת הצבאית ועליית כוח החוקה) ללא הצלחה. אך חשוב לומר כי המלך קיבל את החוקה תחת איומים על חייו וחיי משפחתו.

# data[].attributes.headline
מושגים: חוקה ורפובליקה 

# data[].attributes.subject
מושגים: חוקה ורפובליקה 

# data[].attributes.body
חוקה- מכלול של עקרונות יסוד וחוקים המהווים את הבסיס של המשטר במדינה.

רפובליקה- ברפובליקה הצרפתית רצונם של אנשי המעמד השלישי היה להביא למשטר שכוחו בעם, כלומר הנשיא או המנהיג יהיה נבחר העם. אינו מעביר את שלטונו בירושה אלא יבחר אדם אחר על פי בחירת העם. המעמד השלישי רצה למעשה לשלול את כוחו ושלטונו של המלך ולהביא לנציג נבחר העם. הרעיון הגיע אל המעמד השלישי עם חשיפתם לכתבי ודעותיהם של אנשי תנועת ההשכלה.

# data[].attributes.headline
האסיפה הלאומית והמאורעות על רקע האסיפה 

# data[].attributes.subject
האסיפה הלאומית והמאורעות על רקע האסיפה 

# data[].attributes.body
לאחר שהמעמד השלישי ראה את ההתנהלות של המעמדות האחרים והמלך באסיפת המעמדות הם החליטו להצביע ברגליים והקימו אסיפה לאומית בה קבעו כי יש צורך בשינוי שיטת השלטון ממלוכה חוקתית לרפובליקה. הם נשבעו לא לנוח עד אשר תהיה חוקה בצרפת (כחלק מההתקדמות לעבר חוקה -האסיפה הלאומית קבעה את הצהרת זכויות האדם והאזרח ויצרו את הצו לביטול הפאודליזם) ורצו להביא לשינוי בכל דרך השלטון וההתנהלות בצרפת. על כן, החלו המורדים לבצע מהומות בפריז, כבשו את הבסטיליה (הכלא אליו הכניס המלך את כל מתנגדיו) ובשל שמועות ׳הפחד הגדול׳ (שמועות על ניסיון של האצולה להרעיב ולשדוד את האיכרים) החלו גלי היסטריה ואלימות בקרב האיכרים כלפי האצולה.

# data[].attributes.headline
מושג- מעמד שלישי 

# data[].attributes.subject
מושג- מעמד שלישי 

# data[].attributes.body
המעמד השלישי היה הגדול ביותר והיווה את רוב אוכלוסייתה של צרפת.

המעמד הורכב מקבוצות רבות: עירוניים בורגנים, סוחרים אמידים, חקלאים.

רוב המעמד השלישי היו איכרים עניים שנטל המסים והגיוס לצבא נפל על כתפיהם.

# data[].attributes.headline
מושג - כמורה 

# data[].attributes.subject
מושג - כמורה 

# data[].attributes.body
מעמד הכמורה הורכב מאנשי דת, זו הייתה הקבוצה העשירה ביותר,

החזיקה בבעלותה קרקעות רבות בצרפת והייתה פטורה ממסים.

# data[].attributes.headline
המושג- אצולה

# data[].attributes.subject
המושג- אצולה

# data[].attributes.body
מעמד האצולה, קבוצה זו הייתה פטורה בחלקה ממסים והחזיקה קרקעות רבות במדינה. הקבוצה נהנתה מזכויות רבות בחיים הפוליטיים והתרבותיים בצרפת. לרוב היו בני האצולה לוחמי מלך, אבירים ואנשים המקורבים למלך.

# data[].attributes.headline
אסיפת המעמדות 

# data[].attributes.subject
אסיפת המעמדות 

# data[].attributes.body
בין השנים 1789-1614 לא התקיימה אסיפת המעמדות שתפקידה הוא לייעץ ולקבוע החלטות בנוגע לכלכלה בצרפת. לאחר שהמלך הבין כי לא ניתן להימנע מקיום האסיפה בשל המשבר הכלכלי הוא כינס את שלושת המעמדות (אצולה, כמורה ומעמד שלישי) לאסיפה. דרשו אנשי המעמד השלישי כי מספר הנציגים שלהם יהיה גדול משל שני המעמדות האחרים, כיוון שמספרם היחסי באוכלוסייה גדול, וכי הם יקבלו יותר קולות באספה על פי מספרם היחסי, אך הם זכו לקבל קול אחד כמו של האצולה והכמורה (המיעוט באוכלוסייה) ולמעשה לא זכו בכלל להיות חלק ממקבלי ההחלטות. היה נוח לאצולה והכמורה לעלות את המיסים על חשבון גבם של המעמד השלישי, שגם באסיפה נאלץ לבטל את קולו.

# data[].attributes.attachment_link.title
אסיפת המעמדות 

# data[].attributes.headline
המשבר הכלכלי של צרפת 

# data[].attributes.subject
המשבר הכלכלי של צרפת 

# data[].attributes.body
המשבר הכלכלי נוצר בשל כמה גורמים, הראשון הוא מספר המלחמות שצרפת לקחה בהן חלק, הצורך בלקיחת משאבים לטובת המלחמה רוקנו את קופת המדינה ודבר נוסף הוא שהנטל למלא חזרה את קופת המדינה נפל על המעמד השלישי בלבד כשרוב הנכסים והרכוש נמצא בידי המעמדות האחרים- אצולה וכמורה.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Are you sure you want to delete this collection?

We are sorry you canceled your Premium subscription

You can still enjoy Flaticon Collections with the following limits:

You can choose only 3 collections to keep

You can only add up to 100 icons per collection

You cannot add Premium icons to your collection

The advantages of your collections changed

You can choose only 3 collections to keep

You can only add up to 100 icons per collection

You cannot add Premium icons to your collection

Keep making the most of your icons and collections

Get 20% OFF our
Annual Premium Plan

Select 3 collections to continue:

You have 8 collections but can only unlock 3 of them

Report download

Base 64 encoded image

Copy the base64 encoded data and insert it in you document HTML or CSS.
Need help? Maybe this link can help you

Using it for web? Copy this link in your website:

# data[].attributes.attachment_link.description
Download now this vector icon in SVG, PSD, PNG, EPS format or as webfonts. Flaticon, the largest database of free icons.

# data[].attributes.headline
מלוכה חוקתית 

# data[].attributes.subject
מלוכה חוקתית 

# data[].attributes.body
אנשי תנועת ההשכלה האמינו בתחילה כי צריך להשתמש בדרך של ׳מלוכה חוקתית׳- כלומר, מונרכיה מוגבלת שתבצע תיקונים ברוח אבות ההשכלה והוגי הפילוסופיה של העת החדשה . החוקה תחליט על סמכויותיו של המלך וכוחו בבחירות וכך הוא יהיה מוגבל אך מנגד לא תילקח ממנו המלוכה והמעמד.

# data[].attributes.headline
תנועת ההשכלה- עידן הנאורות

# data[].attributes.subject
תנועת ההשכלה- עידן הנאורות

# data[].attributes.body
תנועת ההשכלה מנתה אנשים נאורים מתחום הרוח (פילוסופים וכו׳), הם אינם עובדי כפיים. אנשי התנועה דיברו וניסו לקדם את חופש הביטוי, שוויון זכויות בין כל בני האדם (כולם נולדו שווים) ופיזור הכוח מאדם אחד לכמה.