# data[].attributes.headline
Bæredygtig protein, omega-3 fedtsyrer og forkælelse

# data[].attributes.subject
Bæredygtig protein, omega-3 fedtsyrer og forkælelse

# data[].attributes.body
Laks er en god kilde til protein og omega-3-fedtsyrer, men den er også en fisk højt i fødekæden. En fisk som vandrer over store afstande og har en fantastisk livscyklus med gydning i floder langt fra havet. Vi spiser så store mængder laks at de opdrættes i kæmpe havbrug, primært i de norske fjorde. Fisk i dambrug lever meget tæt sammen og giver parasitter (lakselus ) og andre sygdomme, vækstbetingelser Derfor har disse fisk spor af medicin, pesticider, dioxin og syntetiske antioxidanter (primært ethocyquin fra foderet), samt et lavere indhold af omega-3 og højere af omega-6, end vildt fangede fisk. Havbrug/dambrug tilfører vandmiljøet et forhøjet indhold af næringsstoffer i vandet, hvilket giver ubalance og forurening af vandet.
Bør vi spise fisk fra havbrug/dambrug når fiskene opdrættes som svin i en stald med alle dets følgevirkninger  for både fiskene og os der skal spise dem? I Norge frarådes gravide at spise fisk fra havbrug/dambrug (NIFES, Nasjonalt institut for ernæring og sjømat forskningen).
Sild er også en god kilde til omega-3 og protein, og så er den tilmed billig. Men hvorfor er der så få børn der spiser sild? og hvor er den i madpakkerne? Hvorfor er der ikke en børnevenlig sild?
Ansjoser: Her er der tale om en fisk langt nede i fødekæden, hvilket er godt da den ikke har ophobet giftstoffer igennem et langt liv som eksempelvis laks og tun. Men her er der tale om et dilemma i markedsføringen. De rensede ansjoser er slet ikke de ansjoser som mange kender som en lille salt-fermenteret sydhavs-fisk i olier der bruges som smagsgiver med umami og salt i mange retter. Her er det fileterede brislinger, en lidt større sildefisk, lagt i en krydderlage. Er det okay med den slags markedsføring ?
Hampefrø er en super god kilde til omega-3-fedtsyrer og planten trives næsten over alt på jorden. Men den er dyr og ikke legal at dyrke i DK for almindelige borgere. Bør man ikke kigge på hampens mange sunde og alsidige anvendelses muligheder til konsum- og tekstilindustri, og lade den legalisere? I stedet har vi massive problemer kriminaliseringen og uvidenhed om dens gavnlighed for sundhed og bæredygtighed. Hamp har tidligere været dyrket i stor stil i DK, eksempelvis på Lammefjorden.
Quinoa er en populær kilde til protein, men den er vandingskrævende og dyrkes primært i Bolivia og Peru, hvor det er herregårdene der bruger al vandet til denne afgrøde så der ikke er vand nok til de mindre bønders afgrøder. Er det okay at støtter de sydamerikanske storbønder på  bekostning af de fattige bønder? Vi kan faktisk købe quinoa dyrket på Lolland/Falster.
Det er det samme med soya-protein, her er det bare regnskovsområder der ryddes til fordel for soya der bruges til konsum for både mennesker og mange svinefarme.
Tang er også en god kilde til omega-3-fedtsyrer, måske den bedste, fordi i det meste tang er forholdet mellem omega-3 og omega-6 optimalt, 1:1 , hvilket er essentielt i opbygning og restituering af nervebaner, hjerne og blodcirkulation. Men hvorfor spiser vi så ikke mere tang? og hvorfor er der ikke flere fødevarer som er beriget med tang?. I fremtiden forudser jeg, at vi i jagten på bæredygtig omega-3-fedtsyrer, flokkes ved strandbredden efter stormvejr, og høster vores egen tang, der flyder i vandoverfladen, i stedet for at den skylles op på stranden og rådner.
Flødeboller er populære til børnefødselsdage, selskaber og som forkælelse til en særlig lejlighed. Både fordi der er masser af smag og nydelse, og samtidig har de et forholdsvis lavt kalorieindhold sammenlignet med meget slik og mange desserter. Og så er de nemme at håndtere. Men når indholdsfortegnelsen læses igennem fremgår det, at denne luksus-model indeholder let hærdet palmekerneolie og palmeolier. Der ryddes store regnskovsområder i det tropiske klimabælte for at give plads til dyrkning af palmeolie og let hærdede palmekerneolier usunde for blodcirkulationen og kolesteroltallet. Hvorfor skal jeg fyldes med sundhedsskadeligt fedt og have regnskovsrydning på samvittigheden når jeg nyder en lækker og dyr flødebolle?
Jascha

# data[].attributes.body
Fredagsslik Danskerne spiser enorme mængder slik, gennemsnitlig 6.6 kg slik om året. Er kroppen en skraldespand? Indlægssedlen bevidner om mange unaturlige f.eks.  bivoks, carnaubavoks, citronsyre, palmeolie, vegetabilsk kul, sorbinsyre, sorbitolsirup m.m.  Er det urmoralsk eller hensynsløst at give sine børn dette, når man har viden om det ikke er godt for dem, hverken kroppen eller tænderne. If. Platon er det ikke etik hvis ingen skades – om nogen skades kommer helt an på flere ting, f.eks. mængden, hvor tit, den øvrige kost og motion.  Men det bidrager i hvert fald ikke positivt til folkesundhed og er tradition i langt de fleste børnefamilier.

Bettina Køllgaard

# data[].attributes.body
Den biodynamiske pære er lille og gullig. Den har pletter og koster næsten dobbelt så meget som en konventionel pære. Til gengæld opfylder den alle de økologiske regler, og er derfor ikke sprøjtet.
Modsat er den konventionelle pære væsentligt større, hvilket gør at forbrugeren får mere for pengene. Pæren har en "klassisk" grøn farve, som indikerer en friskhed og længere holdbarsdato. Når du sætter tænderne i pæren, får du med højest sandsynlighed lidt sprøjtegift indenbords.
Så hvilken pære skal man vælge?
- Katrine

# data[].attributes.body
Kan frosne rejer kalde sig for 'bæredygtige' når frostvarer er en af de store klimabelastninger?
Birthe

# data[].attributes.body
I ægindustrien bliver en hanekylling gasset ihjel, fordi han ikke kan lægge æg.
Lande som Frankrig, Tyskland og Italien er gået forrest, og har allerede forbudt aflivning af hanekyllinger. Der findes nemlig teknologi, der kan bestemme kønnet i ægget, inden fosteret udvikler sig til en levedygtig kylling.
Bør man støtte ægindustrien, så længe dette foregår i Danmark?

- Maria N. P.

# data[].attributes.body
Skal man bruge ekstra penge på en økologisk kylling fremfor en konventionel. De økologiske har mere plads og bedre levevilkår. Rent klimamæssigt har de brug for mere foder, som bruger mere areal. Så her skal man forholde sig til klima og dyrevelfærd.
Signe

# data[].attributes.body
Er den mere klimabelastende end andre fødevarer. Den udleder ikke meget mere co2 end et æble. Transporten er med skib, og ikke nær så belastende for klimaet, som flytransport. Den har dog brug for forholdsmæssigt meget vand for at vokse. Og dyrkes i områder, hvor der ofte er vandmangel. Dette er bekymrende for de lokale vandressourcer.
Signe

# data[].attributes.body
Turbokylling? Hvordan har vi det med den slags kylling? Hvad gør vi af overvejelser inden den vælges i køledisken?
- Tilde

# data[].attributes.body
Er det mad eller kunst, 1. Klasse maler på rugbrød.
Etisk spørgsmål skal rugbrød bruges som fødevare?
Er det ok at male på rugbrød (Anita)

# data[].attributes.headline
Opgave: Upload foto af etisk dilemma på tallerkenen

# data[].attributes.subject
Opgave: Upload foto af etisk dilemma på tallerkenen

# data[].attributes.body
1) Brainstorm på fødevareetiske dilemmaer.
2) Gå i køkkenet og lav en opstilling med en tallerken som illustrerer et etisk dilemma (du må godt bruge andre virkemidler ud over mad/råvarer fx ting og tekst på sedler mv.)
3) Tag et foto at dit etiske dilemma og upload det her. Beskriv det etiske dilemma i padlet-opslaget og husk at skrive dit navn på.