# data[].attributes.headline
Коротка біографія

# data[].attributes.subject
Коротка біографія

# data[].attributes.body
Роберт Ганьє – американський психолог освіти. Закінчивши бакалавріат Йеля і отримавши докторський ступінь у Браунівському університеті 1940-го року, він почав працювати в галузі експериментальної психології. Ганьє був одним із піонерів теорії навчання за допомогою комп'ютерів і викладав у провідних університетах США. Він був експертом з педагогічного проектування та випустив кілька книг про викладання.

# data[].attributes.headline
Книга "Умови навчання"

# data[].attributes.subject
Книга "Умови навчання"

# data[].attributes.body
Найбільш популярною книгою Ганье є "Умови навчання" (The Conditions of Learning), вперше опублікована в 1965 році. У ній він описав рівні навчання, яким відповідають дев'ять подій викладання, — це кроки в освітньому процесі, які допомагають зробити його результативним. На основі цих подій проектують навчання і дітей та дорослих.

# data[].attributes.headline
Суть теорії навчання Роберта Ганье

# data[].attributes.subject
Суть теорії навчання Роберта Ганье

# data[].attributes.body
Ганьє вважав, що мета викладання - полегшити внутрішні процеси навчання. Учень повинен перейти з одного стану розуму в інший. Викладач же допомагає йому пройти цей шлях, який Ганьє представляє як послідовність з дев'яти подій:

1. Привернення уваги.

2. Інформування учнів про цілі навчання.

3. Повторення вже вивченого матеріалу.

4. Представлення нового навчального матеріалу.

5. Підтримка навчання.

6. Підштовхування до демонстрації набутих навичок.

7. Надання зворотного зв'язку.

8. Оцінка результатів.

9. Поліпшення засвоєння знання і його перенесення на практику.

Завдання дев'яти подій - стимулювати внутрішні процеси навчання, а не замінювати їх. Чим самостійніше учні, тим більше подій викладання вони візьмуть на себе. Ганьє називав цей процес самонавчанням.

# data[].attributes.headline
1. Привертання уваги

# data[].attributes.subject
1. Привертання уваги

# data[].attributes.body
Головний спосіб привернути увагу - пробудити в учнях цікавість. Наприклад, змінюючи один стимул іншим, як при кіномонтажі, або використовуючи фрази на кшталт: "А тепер подивіться сюди»," "зверніть увагу на цю частину" або "що ви тут бачите?".
Не варто відразу подавати інформацію, якщо ваші слухачі не підготовлені. Приверніть їхню увагу. Це може бути:

гумор

шок

демонстративна поведінка

підвищення голосу

Все це викличе цікавість аудиторії і змусить їх звернути на вас пильну увагу.
Підкреслення, виділення тексту курсивом, жирним шрифтом, іншим кольором в навчальних матеріалах служать тій же меті. Ще один варіант - звертатися до інтересів учнів. Правда, щоб скористатися цим способом, доведеться зробити уроки більш індивідуальними, адже у кожного учня свої захоплення і переваги.

# data[].attributes.headline
2. Інформування про цілі навчання

# data[].attributes.subject
2. Інформування про цілі навчання

# data[].attributes.body
Головна мета цього етапу - пояснити, в який момент навчання можна вважати завершеним. Простіше кажучи, учні повинні розуміти, якого результату від них чекають.

"Учень не повинен гадати, що в голові у вчителя», — писав Ганьє. До того ж зазвичай обговорення мети уроку не забирає багато часу. Зате воно убезпечить і учнів, і викладача від відхилення в сторону.

Люди не тільки повинні розуміти, чого досягнуть, але і те, навіщо їм взагалі це потрібно. Це дуже важливий крок, який дозволить аудиторії бути більш мотивованою. Тому витратьте достатньо часу на цьому етапі.

# data[].attributes.headline
3. Повторення вивченого матеріалу

# data[].attributes.subject
3. Повторення вивченого матеріалу

# data[].attributes.body
Навчання часто (а деякі скажуть, що завжди, зауважує Ганьє) будується на комбінації раніше вивчених ідей. Наприклад, не можна пояснити учням, як розраховувати масу, якщо вони не знають, що таке прискорення, сила і операція множення. Тому перед вивченням нових ідей потрібно повторювати старі. Перш ніж запам'ятати, що натрій — це метал, учень повинен згадати, що таке натрій і що таке метали.
Необхідність витягувати з пам'яті вже пройдений матеріал, говорить про важливість в навчанні такого фактора, як суміжність, зазначав Ганьє. Дві ідеї, вивчені з невеликими часовими інтервалами, формують зв'язок. В результаті, коли ви стикаєтеся з однією з ідей, в пам'яті спливає і друга. В ідеалі нове знання повинно доповнювати цей ланцюжок асоціацій. Це важливо враховувати при проектуванні навчального курсу.

# data[].attributes.headline
4. Представлення нового навчального матеріалу

# data[].attributes.subject
4. Представлення нового навчального матеріалу

# data[].attributes.body
Суть цієї події в цілому очевидна: викладач показує учневі сам навчальний матеріал. Якщо він повинен навчитися читати вголос слова, йому показують ці слова. Якщо учень повинен вивчити послідовність історичних подій, йому розповідають про ці історичні події.

Проте і тут потрібна уважність. Не варто надавати учням такий матеріал, який не допоможе досягти результатів, заявлених як мета навчання.

# data[].attributes.headline
5. Підтримка навчання

# data[].attributes.subject
5. Підтримка навчання

# data[].attributes.body
Суть цієї події в тому, щоб акуратно підштовхнути учнів до активної участі в освітньому процесі. Робиться це за допомогою навідних запитань.

Викладач задає напрямок думкам учнів, стимулює їх потрібним чином поєднати раніше вивчені ідеї і нові правила. Ступінь такого менторства залежить від складності освоюється навички або інформації і швидкості, з якою різні учні схоплюють нові ідеї.

Зараз для підтримки навчання також використовують приклади, кейси, аналогії або ілюстрації.

# data[].attributes.headline
6. Підштовхування до демонстрації набутих навичок

# data[].attributes.subject
6. Підштовхування до демонстрації набутих навичок

# data[].attributes.body
До цього етапу учні, ймовірно, вже більш впевнені в собі, і на їхніх обличчях можна розгледіти ознаки радості від навчання, писав Ганьє. Вони вже знають, як має бути. Саме час попросити їх: «тепер ви мені покажіть!" Учні повинні продемонструвати освоєний навик або знання і переконати не тільки викладача, а й самих себе в тому, що вони справляються з навчанням.
Спочатку учні зазвичай практикуються на вже знайомих прикладах, а після — на більш складних. Викладачеві потрібно переконатися, що вони можуть продемонструвати набуті навички і використовувати отримані знання.

# data[].attributes.headline
7. Надання зворотного зв'язку

# data[].attributes.subject
7. Надання зворотного зв'язку

# data[].attributes.body
Навчання не закінчується, коли учневі вперше вдається самостійно продемонструвати освоєний навик або знання. Треба дати йому зворотний зв'язок: зокрема, пояснити, чи правильно виконано завдання.
У деяких випадках така зворотний зв'язок виникає сама собою. Коли, скажімо, учень тренується грати в дартс, він сам може зрозуміти, наскільки успішно опанував навичкою, судячи з того, як далеко від «яблучка» прилітають його дротики. В кінці шкільних задачників з математики саме з цією метою вказують правильні відповіді.

# data[].attributes.headline
8. Оцінка результатів

# data[].attributes.subject
8. Оцінка результатів

# data[].attributes.body
Потрібно переконатися, що учень показав успішний результат не випадково і не завдяки простому вгадування. Ганьє радив знімати такі сумніви простим проханням повторити дію або міркування.
Крім того, викладач повинен переконатися, що міркування учня вільні від спотворень. Тут допомагають питання, відповіді на які не можна просто зазубрити.

# data[].attributes.headline
9. Поліпшення засвоєння знання і його перенесення на практику

# data[].attributes.subject
9. Поліпшення засвоєння знання і його перенесення на практику

# data[].attributes.body
Планувати навчальні курси треба так, щоб учням доводилося регулярно згадувати вже вивчене з інтервалами в кілька тижнів або місяців. Ця техніка називається "інтервальні повторення".
Кінцева мета - перенесення навичок, тобто застосування вже засвоєних знань і умінь в ситуації, відмінній від тієї, в якій проходило навчання. Приклад з вивчення англійської мови: учневі показали, як узгоджуються англійські дієслова з різними займенниками (I am, she is, they are), і під час тренування викладач говорив учневі пропозиції і дієслова, просив узгодити їх з займенниками. А для перенесення навичок учня просять описати те, що відбувається на зображенні, використовуючи займенники і дієслова.

# data[].attributes.body
На заняттях, побудованих за 9 навчальними подіями Ганье, учні можуть:

зрозуміти структуру процесу навчання;

не відхилятися від мети навчання;

конструювати нові знання на основі вже отриманих;

самостійно відшукувати відповіді на виникаючі питання;

використовувати освоєні навички і знання на практиці.

А викладачам і методистам дев'ять подій допомагають:

вибудовувати уроки більш структуровано;

формулювати цілі навчання зрозумілою учням мовою і не відхилятися від них;

виступати менторами самостійно працюючих учнів;

пам'ятати про важливість зворотного зв'язку;

уникати когнітивних спотворень при оцінці роботи учнів (коли хочеться себе похвалити за те, що учень начебто все засвоїв, а він насправді далекий від цього).