# data[].attributes.body
PSKP ģenerālsekretārs (03.1985.) izraisīja cerības kā PSRS, tā arī ārzemēs, ka beidzot notiks pārmaiņas PSRS politikā. Viņš uzsāka procesu, kas izraisīja revolucionāras pārmaiņas visā pasaulē: tika izbeigts Aukstais karš, būtiski samazinājās kodolkara iespējamība, sabruka PSRS un komunistiskie režīmi Austrumeiropā, atguva neatkarību Baltijas valstis, radās daudzas jaunas valstis.

Avoti: MIHAILS GORBAČOVS | Atbild Nacionālā enciklopēdija

# data[].attributes.headline
 1986. gada 17. oktobris - Daugavpils HES

# data[].attributes.subject
 1986. gada 17. oktobris - Daugavpils HES

# data[].attributes.body
Daugavpils HES. Projekta beigu sākums bija 1986. gada 17. oktobrī. Avīzē ,,Literatūra un Māksla" publicē rakstu ,,Par Daugavas likteni domājot." Autori – jaunais žurnālists Dainis Īvāns un bijušais Ķeguma HES inženieris Artūrs Snips. Viņi kritizē projektu – sasteigts, nelietderīgs, nāvējošs dabai. Perestroika tikai nupat ir sākusies, un presi vēl žņaudz cenzūras važas. Raksts pierāda cik aplama ir doma par Daugavpils HES būvi un kādu postu tā nodarīs kultūrvidei, kā arī lauksaimniecībai. Īvāns un Snips izmantoja PSRS vadītāja Mihaila Gorbačova izsludinātās pārbūves un atklātības pavērtās iespējas. 1987. gadā HES būvi apturēja, lai arī priekšdarbi jau bija veikti.

Avoti: LA.LV

https://www.la.lv

1986. gada 17. oktobrī | LA.LV

# data[].attributes.body
Ideja dibināt Tautas fronti pirmoreiz tiešām izskanēja Maskavā 88. gada pavasarī no Krievijas liberāļu aprindām. Mērķis bija radīt plašu tautas kustību Gorbačova perestroikas atbalstam. 1988. gada 8. oktobrī tika nodibināta Latvijas Tautas fronte – politiska kustība, kas apvienoja sabiedrību cīņai par plašāku autonomiju un vēlāk – neatkarību.gadā Latvijā tika izveidota sabiedriski politiska kustība Latvijas Tautas fronte (LTF), kas kļuva par galveno spēku Latvijas neatkarības atjaunošanas procesā. Tā bija pirmā legālā alternatīva Padomju varai.

1988. gada 8.–9. oktobrī notika LTF dibināšanas kongress, kurā piedalījās ~1000 delegātu. Par pirmo priekšsēdētāju ievēlēja žurnālistu Daini Īvānu.

Dienu pirms kongresa, 1988. gada 7. oktobrī, Mežaparkā notika dziesmotā manifestācija “Par tiesisku valsti Latvijā”. Piedalījās 150 000 cilvēku. Uzstājās Māra Zālīte, Džemma Skulme, Ieva Akuratere, Raimonds Pauls un citi. Manifestācija radīja spēcīgu vienotības sajūtu – kā Dziesmu svētkos.

Avoti: eMuzejs

# data[].attributes.body
Atslēgas ep38 / Varenākā Atmodas atslēga

# data[].attributes.body
1989. gada 23. augustā apmēram 2 miljoni Lietuvas, Latvijas un Igaunijas iedzīvotāju sadevās rokās veidojot apmēram 600 km garu ķēdi. Tā mērķis bija panākt parakstītā Molotova - Ribentropa pakta slepeno papildprotokolu publisko atzīšanu un Baltijas valstu neatkarības atjaunošanu. Pirmā ideja – 15. jūlijā, akcija – 23. augustā. Piecas nedēļas! Mūsdienās daudz pieticīgāki pasākumi tiek rīkoti mēnešiem ilgi. Mihails Gorbačovs saka, kad redzēja Baltijas ceļu TV ziņās: “Нам их невернуть...” Mums viņus atpakaļ nedabūt.

Avoti: 1989. gada 23. augusts - Baltijas ceļš - Balvu Novada muzejs , ATSLEGAS_31 (1).pdf

# data[].attributes.attachment_link.title
Vēsture 1 minūtē: Baltijas ceļš 1989. gada 23. augustā

# data[].attributes.attachment_link.description
Baltijas ceļš ir viena no 20. gadsimta iespaidīgākajām nevardarbīgās pretošanās akcijām. Vairāk nekā 600 kilometru garumā tajā piedalījās vairāk nekā miljons Baltijas valstu iedzīvotāju. Latviešu, lie…

# data[].attributes.body
1990. gadā Gorbačovs saņēma Nobela miera prēmiju "kā līderis, kuram ir ļoti svarīga loma pasaules miera procesa attīstībā"

Avoti:MIHAILS GORBAČOVS | Atbild Nacionālā enciklopēdija

# data[].attributes.body
1990. gada 4. maijā Latvijas PSR Augstākā Padome pieņēma Deklarāciju “Par Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanu”. Ar šo vēsturisko soli Latvija atjaunoja savu valstisko neatkarību, kas tika zaudēta pēc Padomju Savienības okupācijas 1940. gadā.

Deklarāciju atbalstīja 138 deputāti no 201, un tā balstījās uz 1918. gada Latvijas Republikas proklamēšanas aktu, uzsverot tiesisko pēctecību. Balsojuma brīdī pie parlamenta ēkas pulcējās tūkstošiem cilvēku, svinot brīvības atgūšanu.

Šis notikums iezīmēja Latvijas ceļa sākumu uz faktisku neatkarību, kas pilnībā tika atjaunota 1991. gada 21. augustā pēc neveiksmīgā puča Maskavā.

Avoti:enciklopedija.lv - 1990. gada 4. maijs

# data[].attributes.body
Vēsture 1 minūtē: 1990. gada 4. maijs – Latvijas

# data[].attributes.body
1991. gads janvāris sākās ar PSRS agresiju pret Baltijas valstīm, cenšoties gāzt to valdības un atjaunot PSRS kontroli tajās - konfrontācija sasniedza augstāko pakāpi.

Gorbačovs uzskata Baltijas jautājumu par iekšpolitisku; Rietumi – par cilvēktiesību un brīvības jautājumu.

Gorbačovs zvana Bušam un mēģina attālināties no atbildības par situāciju Baltijā. Rietumi uzstāj – spēka lietošana pret Baltiju ir nepieņemama. Baltijas neatkarības centieni kļūst par simbolu cīņai par brīvību un demokrātiju.

Avoti: Barikādes 1991. gada janvāris — teorija. Latvijas vēsture, 9. klase. , ATSLEGAS_01 (1).pdf

# data[].attributes.body
Pilnveidot zināšanas vēsturē hronoloģiskā secība uzzinot kā tiešām bija Mihaila Gorbačova vadīšanas laikā.