# data[].attributes.body
Hamlet on prantsuse helilooja Ambroise Thomase 1868. aasta viies vaatuses suurooper, mille libreto autoriteks on Michel Carré ja Jules Barbier, mis põhineb Alexandre Dumas, père ja Paul Meurice'i prantsuse töötlusel William Shakespeare'i näidendist Hamlet.
Lugu räägib sellest kuidas Taani kuninga vaim käsib oma pojal Hamletil oma mõrva eest kätte maksta, tappes uue kuninga, Hamleti onu. Hamlet teeskleb hullust, mõtiskleb elu ja surma üle ning taotleb kättemaksu. Tema onu, kartes oma elu pärast, kavandab ka plaane Hamleti tapmiseks.

Teili Unt 9b

# data[].attributes.body
Ooperi “Naksitrallid” maailmaesietendus toimus Rahvusooperis Estonia 27. mai 2022. Ooperi kestuseks on 2 tundi ja 10 minutit.
Ooper on valminud Eno Raua raamatu järgi “Naksitrallid”.
Lavastus räägib kolmest reisisellist Muhvist, Sammalhabemest ja Kingpoolist, kes armastavad jäätist, vabadust ja seiklusi. Kuid kui looduse tasakaalu on rikutud ja linn on kokkuvarisemise äärel, peavad just nemad maailma päästma. Peavad kangelaseks saama need, kes pole nendeks sündinud.
Ooper on mõeldud lastele ja see on väga hoogne, mänguline ja rõõmus. See on hästi kokku minev ja ladusalt kulgev lugu.

Helisa Tartu 9a

# data[].attributes.body
"Loomade karneval" lavastuse kestvus aeg on 30 min. Esietendus toimus 1922.aastal 26.veebruaril. Etendust esitatakse Rahvusooper Estonias alates 26.märtsist 2022.
"Loomade karneval" räägib sellest kui poiss ja tüdruk olid üksi kodus. Igavuse peletamiseks vaatasid nad aknast välja ja kuulasid tänavalt kostuvaid helisid. Tänavakoristusmasin möirgab kui dinosaurus,  väiksemad autod meenutasid kanade kaagutamist, trollibussi signaal oli justkui eesli hirnumine ning kaugem jutuvadin oli kui äsja koorunud linnupoegade siutsumine. Seejärel otsustasid õde ja vend ise kodust loomaaia teha ning helide taustal erinevaid loomi mängida. Korraga saab tänavahelidest imekaunis muusika.

Merily Lõndso 9.a

# data[].attributes.headline
"Uinuv kaunitar" Pjotr Tšaikovski GREGOR BERKMANN

# data[].attributes.subject
"Uinuv kaunitar" Pjotr Tšaikovski GREGOR BERKMANN

# data[].attributes.body
"Uinuv kaunitar" on Pjotri üks kuulsamaid teoseid. Ta lõi selle aastal 1889. Ballett kestab 160 minutit. Sündmus toimub barokki ajastul Euroopas. Tšaikovski võttis palju inspiratsiooni sel ajal juba olemas olevatest muinasjuttudest nagu Saabastega Kass ja Punamütsike. Balletti esilinastus toimus Moskvas, Mariinsky teatris aastal 1890.

Gregor Berkmann

# data[].attributes.attachment_link.title
The Sleeping Beauty - Full Length Ballet by Staatsballett Berlin - Deutsche Oper Berlin

# data[].attributes.headline
Rahvusooper Estonia lavadel nähtav "Lumivalgeke ja 7pöialpoissi" on Ungari tuntuima koreograafi ja lavastaja Gyula Harangozó ning populaarse Ungari muusikalikunstniku Kentaur lavastus. Nad on seadnud lavale uskumatult lustaka ja hoogsa lasteballeti. Trikke ja visuaalseid üllatusi täis ballett on olnud üks Ungari Rahvusballeti menukamaid lavastusi. Etenduse kestvus on 2tundi ja 25 minutit,üks vaheaeg.

# data[].attributes.subject
Rahvusooper Estonia lavadel nähtav "Lumivalgeke ja 7pöialpoissi" on Ungari tuntuima koreograafi ja lavastaja Gyula Harangozó ning populaarse Ungari muusikalikunstniku Kentaur lavastus. Nad on seadnud lavale uskumatult lustaka ja hoogsa lasteballeti. Trikke ja visuaalseid üllatusi täis ballett on olnud üks Ungari Rahvusballeti menukamaid lavastusi. Etenduse kestvus on 2tundi ja 25 minutit,üks vaheaeg.

# data[].attributes.body
Andres 9b

# data[].attributes.body
"Savoy ball" (originaalis saksa keeles "Ball im Savoy") on Pal Abrahami operett kolmes vaatuses Alfred Grünwaldi ja Fritz Löhner-Beda libretole.
Esmaettekanne toimus 23. detsembril 1932 Berliini Metropol- Theateris. Esimene etendus Eestis oli 16. septembril 1933 rahvusooperis Estonia.
Peamised osad: markii Aristide de Faublas (bariton), Madeleine de Faublas (sopran), Daisy Darlington (subrett, sopran), Mustafá Bei (buffo tenor), Célestin Formant (kõneroll), La Tangolita (metsosopran), Archibald (buffo bariton), Bébé (kõneroll), Pomerol (kõneroll).

Tegevus toimub 1932. aastal Veneetsias, Nizzas ja Pariisis ning käsitleb mesinädalatega seotud aastaselt pulmareisilt naasnud abielupaari Aristide'i ja Madeleine de Faublas' üleelamisi. Tunda on Aristide'i endiste aegade lõbusa seltskonnaelu järellainetusi. Tal oli varem armuke, tantsijanna Tangolita. Too oli kunagi mehelt välja pressinud tšeki üheks õhtusöögiks, mille koht ja aeg jäi naise määrata. Tangolita esitabki nüüd tšeki. Aristide peab minema temaga Savoy hotelli kuulsa balli ajal erakabinetis õhtustama. Aristide on kimbatuses, sest ei soovi petta oma armastatud noort naist. Minemata ka jätta ei saa, sest Tangolita ähvardab skandaaliga.

Oma türklasest sõbra Mustafá Bei nõuandel selgitab ta Madeleine'ile, et läheb kohtuma vana sõbra, džässihelilooja Paso Doble'iga, kes samal õhtul juhatab Savoy hotellis kontserti. Paso Doble pole aga vana mees, vaid selle nime taga varjub Madeleine'i sõbranna. Noor, ilus ja temperamentne Daisy Darlington. Neiu varakas isa ei soovi, et tütar tegeleks nii kergemeelse ametiga nagu komponeerimine.

Daisy on just oma saladuse avaldanud Madeleine'ile, kui Aristide esitab versiooni ballile mineku põhjustest. Madeleine läheb nüüd samuti Savoy ballile, et seal truudusetule mehele kätte maksta. Ta valib oma plaani läbiviimiseks noore advokaadi Célestin Formant'. Koos ujeda noormehega läheb Madeleine Tangolita ja Aristide'i erakabineti kõrval asuvasse ruumi samuti õhtustama. Mustafá Bei on heitnud silma Daisyle. Nende suhted on kiiresti arenenud nii kaugele, et kihlutakse mikrofoni ees raadio otse-eetris. Pärast mitmeid seiklusi, segadusi ja ohtu, et Aristide'i ja Madeleine'i abielu lahutatakse, laabub lõpuks kõik hästi. Aristide ja Madeleine lepivad ära.

Mia-Marta Randmäe 9.a

# data[].attributes.attachment_link.title
SAVOY BALL   BALL IM SAVOY    Estonian National Opera

# data[].attributes.body
See teos tehti aastal 1781. Loo tegevus toimub umbes 1200ekr ja räägib kuidas kuningas Menelausi naine Helen viiakse minema ja kuidas kuningas Priami poeg algatab Trooja sõja.

Carlis Tara 9B klass

# data[].attributes.body
Esmaettekanne toimus 23. septembril 1967. aastal Tartu teatris vanemuine.
Tegevus toimub täpselt määramata ajal ja kohas kuninga erakabinetis, troonisaalis, mägedes ja linnaväljakul. Kuningas ei saa sooja. Narr laseb suvel kütta ahjusid, kuulutades selle riiklikuks saladuseks. Noor teener Mattias ihkab kojanarri kohta, sest see on kuningale kõige lähemal olev amet. Toatüdruk Klaara on lubanud end suudelda alles siis, kui Mattias saab narriks. Narr tahab leida kuningale naist, kes ei tea midagi mehest, kosmeetikast ega ehtimisest. Mattiasel on niisugune naine pakkuda. See on Angela. Karlo armastab Angelat, kuid tüdruk ei tee temast välja. Karlo lehmal sünnib kahe peaga vasikas, mida rahvas imetleb. Angela tegeleb kuningaga – sõtkub tema seljas ja masseerib kuninga haigeid voolmeid. Mattias kasutab kahe peaga vasika ära uue demagoogilise vasikausu propageerimiseks. Seda käsitletakse kui Kuninga ja Narri vastane aktsiooni. Narr laseb Mattiase ja Karlo arreteerida. Kuningas saab Mattiase intriigidest teada. Karlo ja Angela lähevad mägedesse. Kuninga külmahäda leevendamiseks laseb Narr esitada striptiisi, mis annab kuningale sooja.
Muusikanäide on "Kuningal külmatõbi".

Andreas Lumiste 9.B

# data[].attributes.body
,,Mamma Mia!" on briti näitekirjaniku Catherine Johnsoni kirjutatud muusikal. See räägib pulmadeks valmistuvaks Sophiest, kelle õnne varjutab mure: tütarlaps igatseb altari ette sammudes toetuda isa kindlale käsivarrele, ent paraku pole tal aimugi, kes ta isa on ja kust teda leida! Avastanud ema päevikust kolme mehe nimed, kellega ema suhtles saatuslikul suvel 20 aastat tagasi, otsustab ta isakandidaadid salaja pulma kutsuda ning selgitada välja oma sündimise saladuse. Sophie ema Donna satub ootamatult silmitsi oma selgeks rääkimata minevikusuhetega ning üks tragikoomiline segadus järgneb teisele.
Emili Saarnak 9.a

# data[].attributes.attachment_link.title
[Showcase] Mamma Mia musical - "Dancing Queen"

# data[].attributes.body
"Trubaduur" on Giuseppe Verdi ooper neljas vaatluses. Esmaettekanne toimus 19. jaanuaril  1853 Roomas.
Tegevus toimub 1409. aastal Biskaias ja Hispaania Aragoonias.Krahv di Luna ja Manrico võitlevad Hispaania kodusõjas vastasleerides. Nad on mõlemad armunud Leonorasse, kes armastab Manricot. Mineviku hirmutavad saladused heidavad nende saatustele varju. Nimelt on mustlanna Azucena aastaid tagasi ja meeltesegaduses, arvates et viskab tulle di Luna imikust venna, heitnud tulle oma poja ning kasvatanud Manrico üles kui enda oma. Kui Manrico vastaspoolele vangi satub ja surma mõistetakse, pakub Leonora mehe elu eest ennast. Krahv di Luna on vahetusega nõus, kuid teada saades, et naine on vahetult enne nende kohtumist mürki võtnud, laseb Manrico hukata. Meeleheitel Azucena teatab krahvile, et too on tapnud oma venna …

Kätlin Mast 9.b

# data[].attributes.body
Beetlejuice on muusikal Eddie Perfecti muusika ja sõnadega. Muusikal põhineb Scott Browni ja Anthony Kingi raamatul. 1988. aastal on valminud ka samanimeline film. Lugu puudutab surnud paari, kes üritavad kummitada oma endise kodu uusi elanikke ja kutsuvad appi kavala bioeksortsisti kummituse nimega Beetlejuice, keda kutsutakse välja tema nime hüüdes kolm korda.
Beetlejuice räägib loo Lydia Deetzist, kummalisest ja ebatavalisest teismelisest, kelle kinnisideeks on surm ja sellega seonduv. Lydia õnneks kummitavad tema uut maja hiljuti surnud paar ja Beetlejuice, veetlev deemon, kellel on tõeline elurõõm. Kui Lydia kutsub Beetlejuice'i, et kõik kes on elus peletaks ta eemale, näitab tont tõelist palet.

# data[].attributes.body
"Hamilton" on Lin-Manuel Miranda loodud muusikal, mis räägib ühe USA rajaja, Alexander Hamiltoni elust.

Liisel Lillemägi
9.b

# data[].attributes.attachment_link.title
Aaron Burr, Sir - Hamilton (Original Cast 2016 - Live) [HD]

# data[].attributes.headline
Leoncavallo: I Pagliacci - "Vesti la giubba" esineb Leone Magiera

# data[].attributes.subject
Leoncavallo: I Pagliacci - "Vesti la giubba" esineb Leone Magiera

# data[].attributes.body
"Vesti la giubba" on tenori aaria Ruggero Leoncavallo 1892. aasta ooperist "Pagliacci". "Vesti la giubba" lauldakse esimese vaatuse lõpus, kui Canio avastab oma naise truudusetuse, kuid peab siiski valmistuma esinemiseks kloun Pagliaccio rollis, sest "etendus peab jätkuma".

Aariat peetakse sageli üheks liigutavamaks tolleaegses ooperirepertuaaris. Aarias on kujutatud Canio valu ja see ilmestab kogu mõistet "traagiline kloun": väljast naeratab, kuid seest nutab. Seda näidatakse tänapäevalgi, kuna klouni motiivil on sageli esineja põske mööda maalitud pisar.

Rutger Kursson
9b

# data[].attributes.attachment_link.title
Leoncavallo: I Pagliacci - "Vesti la giubba" (Live)

# data[].attributes.headline
Tšaikovski  "Lillede valss" Gregor Berkmann

# data[].attributes.subject
Tšaikovski  "Lillede valss" Gregor Berkmann

# data[].attributes.body
Pjotr Iljitš Tšaikovski löi oma teose kui ta oli merel. Tal algul puudus inspiratsiooni teose jaoks. Lõpuks leidis Pjotr inspiratsiooni oma õest, keda ta armastas. Teose meloodiad on inspireeritud ta õest. "Lillede valss" on osa Tšaikovski "Pähklipureja" ballettist
Gregor Berkmann

# data[].attributes.headline
Tšaikovski "Pähklipureja" Karl Aleks Pajuri

# data[].attributes.subject
Tšaikovski "Pähklipureja" Karl Aleks Pajuri

# data[].attributes.body
"Pähklipureja" on ballet millele muusika kirjutas Pjotr Iljitš Tšaikovski ja koreograafia autoriteks on Marius Petipa ja Lev Ivanov. See on koreograafia autorid on Tšaikovski kolmas ja viimane ballet, millele ta on muusika loonud. "Pähklipureja" esietendus 18.etsembril 1892 Peterburis Maaria teatris.

Kaks orbu, Petter ja Lotta, elavad koos oma tädide Pruuni, Rohelise ja Lillaga. See on nende esimene koosveedetud jõuluaeg, kus lapsed saavad ise minna metsast jõulukuuske tooma ja seda hiljem ehtida.
Jõuluettevalmistused on täies hoos. Paljugi sellest salapärasest saginast on lastele arusaamatu, kuna nad ei ole kunagi varem jõule pidanud. Tulevad külalised, ilmub Jõulusokk kingitustega…Lotta saab endale jõulusoku pea kujulised pähklitangid ja Petter kepphobuse.

Kui külalised on ära läinud, on ka lastel aeg magama minna ja siis alles tõeliselt salapärased lood juhtuma hakkavad…

# data[].attributes.attachment_link.title
Tchaikovsky - The Nutcracker, Ballet in two acts | Mariinsky Theatre (HD 1080p)

# data[].attributes.body
Jevgeni Onegin on ooper mille kirjutas Pjotr Tšaikovski. Ooper valmis 1879 aastal ja koosneb kolmest vaatusest. Libreto kirjutamisel kasutati Puškini romaani värsse ja stseene mis näitasid kõige rohkem emotsiooni. Ooper on episoodiline ja sellel puudub järjepidav süžee.

1 vaatus
Larinite mõisa saabuvad ilusal augustiõhtul külalised, naabermõisnik Lenski koos sõber Jevgeni Oneginiga. Lenski, lüürilise hingelaadiga noor poeet, on armunud rõõmsameelsesse peretütresse Olgasse. Onegin viibib mõisas esmakordselt ja avaldab romantilise hingega nooremale peretütrele Tatjanale sügavalt sentimentaalset mõju. Tatjana armub Oneginisse ja otsustab talle kirjutada ning kõneleda avameelselt oma tunnetest. Saades Tatjana kirja, ei oska Onegin hinnata neiu siiraid tundeid. Ta näitab välja huvipuudust noore naise vastu ja soovitab Tatjanal varjata oma hingeelamusi. See tähendab Tatjanale tema tütarlapseideaalide kokkuvarisemist.

2 vaatus

25. jaanuar - Tatjana tähistab nimepäeva peoga. Lenski on jälle kaasa kutsunud Onegini, kes on juba tüdinenud provintslikust mõisaseltskonnast. Igavuse peletamiseks hakkab ta provotseerima Lenskit, tehes komplimente Olgale. Sõprade vahel tekib tüli, mis päädib duellikutsega Lenski poolt. Duell lõpeb Lenski surmaga.

3. vaatus
Möödunud on mõned aastad. Tatjana on abiellunud jõuka aristokraadi, hallipäise Vürst Greminiga. Onegin on veetnud vahepealsed aastad välismaal. Nüüd kohtuvad nad Gremini majas korraldataval ballil. Nähes naist suursuguse seltskonnadaamina, tärkab Oneginis armastus. Pärast balli kirjutab Onegin Tatjanale hulga armastuskirju, rääkides kirglikult oma armastusest. Ka Tatjana südames pole kirg kustunud, kuid tal jätkub jõudu endast võitu saada ja Onegini armastusavaldused tagasi lükata.

Rudolf Roosa 9b

# data[].attributes.attachment_link.title
Lenski aaria ooperist Jevgeni Onegin. Vanemuise teatris.

# data[].attributes.body
"Luikede järv" on  ballett, mille komponeeris vene helilooja Pjotr Iljitš Tšaikovski aastatel 1875–76. Vaatamata esialgsele ebaõnnestumisele on see nüüd üks kõigi aegade populaarsemaid ballette.
Algselt kahes vaatuses koosnev stsenaarium on kujundatud vene ja saksa rahvajuttudest ning jutustab Odette’ist, printsessist, kelle kurja nõia needus on luigeks muutnud. Siegfriedi ja Odette’i vankumatu armastus murrab võluri loitsu ning ka Von Rothbart kukub kokku ja sureb. Kui needus on eemaldatud, vabaneb armastajate vaim. Nende hinged tõusevad lendu ja ühinevad igavikuks.

Balleti esietendus Suure Balleti esituses 4. märtsil 1877 Moskva Suures Teatris. Kuigi teost esitatakse paljudes erinevates versioonides, põhinevad enamik balletikompaniid oma lavastustes nii koreograafiliselt kui muusikaliselt Marius Petipa ja Lev Ivanovi poolt taaselustatud versioonil 1895. aastal, mis lavastati esmakordselt keiserliku balleti jaoks 15. jaanuaril 1895 Peterburi Mariinski teatris.

Kristjan Kabanen
9a

# data[].attributes.attachment_link.title
Tchaikovsky: Swan Lake | Kirov Ballet, 1990 (Choreography: Marius Petipa & Lev Ivanov)

# data[].attributes.headline
"Tanz der Vampire" ("Vampiiride tants") 

# data[].attributes.subject
"Tanz der Vampire" ("Vampiiride tants") 

# data[].attributes.body
USA  helilooja Jim Steinmani muusikal. Muusikal toodi kõigepealt lavale 1997 a. Viinis Raimundi teatris.
Lavastus oli Eestis publiku ees kümme korda, Tallinna linnahallis aastal 2000.

Sisu: Imekaunis neiu Sarah, igatses oma noorde ellu rohkem vürtsi ja põnevust, ta põgeneb kodust vampiirkrahvi lossi. Isa tahtis teda päästa aga langeb  ise vampiiri küüsi. Kõrtsis peatuvad professor Abronsius ja tema assistent Alfred, kes on Sarah'sse kõrvuni armunud, suunduvad seepeale Sarah't päästma. Toimub vampiiride kesköine ball, vampiirid ronivad oma haudadest välja.  Sarah'le lüüakse hambad kaela aga ta  päästeti. Sarah ja Alfred vandusid teineteisele igavest truudust ja armastust – kuid ühtäkki paljastab neiu oma hirmuäratavad kihvad ja langeb noormehele kaela.

Andris Pähn 9A

# data[].attributes.attachment_link.title
Tanz der vampire   hamburg   totale finsternis  Kevin tarte   /  jessica kessler

# data[].attributes.headline
Don Giovanni - Autor: Wolfgang Amadeus Mozart

# data[].attributes.subject
Don Giovanni - Autor: Wolfgang Amadeus Mozart

# data[].attributes.body
Don Giovanni on kuulus seikleja, keda tuntakse naiste südamevallutaja ja nende voodielu hävitajana. Ta kohtab Donna Anna ja proovib teda lummata, kuid tema isa, Komtuur, peab Don Giovanniga duelli, et kaitsta tütre au. Don Giovanni võidab duelli, kuid nii Donna Anna kui ka tema kihlatu Don Ottavio vannuvad, et nad võtavad kätte kättemaksu.

Don Giovanni jätkab oma vallutuste teed, kuid kohtub ka teiste naistega, nagu Donna Elvira, keda ta on juba varem petnud. Kuid teda jälitab ka tundmatu naine, kes saadab talle anonüümseid kirju ja keda ta ei suuda tabada. Lõpuks saab ta oma teenitud karistuse.

Kirjeldus: Don Giovanni on üks Mozarti tuntumaid ooperiteoseid, kusjuures selle muusika on väga kaunis ja kuulus. Teos algab kuulsa avamänguga, mis on täis dramaatilisi ja lummavaid harmooniaid. Üks tuntuimaid laule teoses on Don Giovanni aaria "Fin ch'han dal vino", kus ta laulab oma armastusest veinide vastu. Teose lõpuks on kuulus stseen, kus Don Giovanni saab oma teenitud karistuse ning langeb põrgusse.

Sten-Eric Koit 9A

# data[].attributes.headline
Charles Gounoud`i ooper "Romeo ja Julia"

# data[].attributes.subject
Charles Gounoud`i ooper "Romeo ja Julia"

# data[].attributes.body
Charles Gounoud`i Viies vaatuses ooper, Tema populaarsuselt teine ooper.  Tegevus toimub 15. sajandil Veronas. Räägib kahest perekonnast, kkes on vastamisi. Juhuslikult nende perede poeg ja tütar armuvad.
Julieta perel on aga tema jaoks juba sõlmitud abielu. Vaatamata mõlema pere vastuseisule ei saa noored teineteist mitte armastada, kuid on tunne, et kuigi see on vastastikune, on see määratud läbikukkumisele. Sellegipoolest järgivad kaks poissi oma südame diktaati ja abielluvad tseremoonial salaja. Kuid saatus ootab veel ühte "käiku". Ja see on see, et Romeo ühe parima sõbra surma tõttu Julia nõbu käe läbi tapab see kättemaksuks ta, kelle Verona vürst mõistab eksiili. Seistes olukorras, kus nad peavad lahku minema, palub Juliet vennalt abi, et ta saaks oma armastusega koos olla. Nii mõtlevad nad välja plaani võtta eliksiir, et ilmuda tema lahkumisest, soovitades Romeole plaani, et nad saaksid koos olla. Kuid see sõnum ei vii kunagi sihtkohta.

Lisandra Liit 9a

# data[].attributes.attachment_link.title
Gounod’ ooper „Romeo ja Julia“ / Gounod’s opera „Romeo and Juliet“

# data[].attributes.body
Ooperi "Boheem" Esietendus oli 1. Veebruaril 1896. Teos on loodus neljas osas Giacomo Puccini poolt. Neli vaevlevat boheemlast – luuletaja, maalikunstnik, muusik ja filosoof elavad koos Pariisis, kui ühel külmal jõululaupäeval muutub nende elu igaveseks.

Henri Paul Tamleht

# data[].attributes.attachment_link.title
Charles Aznavour - La bohème (Official Lyrics Video)

# data[].attributes.body
Giuseppe Verdi ooperi "La traviata" esietendus 6. märtsil 1853 Veneetsias Teatro La Fenices. Ooper põhineb Alexandre Dumas noorema romaanil "Kameeliadaam". “La traviata” tegevus toimub 19. sajandi keskel Pariisis, see on Verdi ainus ooper, mis otseselt kujutab helilooja kaasaega.
Nimikangelanna Violetta (La traviata – langenud naine) on poolilmadaam, kelle prototüüp oli Alexander Dumas noorema armuke Marie Duples.
Ooperi teema oli 19. sajandil väga populaarne. Eksinud naise lunastus läbi tõelise armastuse, andestamine ühiskonna poolt põlatule, kannatavale kangelannale, äratas kaastunnet.
Ooperis keskendutakse põhiliselt peategelase karakterile – ta on noor haige naine, kes võtab sellele vaatamata oma õlule kogu maailma raskuse, mis väljendub julges ja virtuoosses vokaalpartiis.

# data[].attributes.attachment_link.title
La Traviata Prelude - Giuseppe Verdi - Live Performance

# data[].attributes.body
Giuseppe Verdi ooperi "Macbeth" esietendus toimus 14. märtsil 1847 Firenze Teatro della Pergolas. See oli Verdi esimene Shakespeare’i ainetel loodud ooper ja oli ka hinnatud tema varasema loominguperioodi parimaks teoseks.
Teos räägib sellest, kuidas Macbeth läheb nõidade juurde, kes näitavad talle oma tulevikku. Nõiad ütlevad talle, et ta saab Šotimaa kuningaks. Ta läheb selle teadmisega oma naise juurde, kes käsib tal kuninga ära tappa, et võimule pääseda. Nii juhtubki. Macbethi hakkas see alguses kummitama, aga iga kord kui ta kedagi tappis, muutus see vähemaks. Ta püsib võimul, kuni eelmise kuninga poeg ta lõpuks ära tappab.

Ralph Raymond Smith 9.a klass

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Николай Борцов

# data[].attributes.body
Ooperi "Carmen" esietendus oli 3. märtsil 1875 Pariisis. Teos on P. Mériée novella põhjal loodud. Ooperi tegevus toimub Lõuna-Hispaanias. Carmen on sünnilt mustlane ning elab salakaubavedajatega mägedes. Don José valvab, et salakaupu väikesesse linna ei satuks. Ooper jutustab loo sellest, kuidas José hülgab oma lapsepõlve kallima ja läheb koos Carmeniga mägedesse. Hiljem ennustatakse kaartidega Carmeni tulevikku ning ta näeb seal surma. Ta kohtab Escamilliot, kes kutsub salakaubavedajaid enda järgmisele härjavõitlusele. Seal saadab Escamilliot Carmen. Kui José mustlasnaist märkab, tapab ta meeleheites  Carmeni.

Elise Lota Välba 9a klass

# data[].attributes.attachment_link.title
Carmen - Habanera (Bizet; Anna Caterina Antonacci, The Royal Opera)

# data[].attributes.body
Igor Stravinski maailmakuulus ballett “Tulilind” esietendus 1910.aastal Pariisis. Teos on inspireeritud vene rahvajuttudest ja räägib maad tabanud katastroofist ning Agomi-nimelise teadlase loodud tillukesest kogukonnast piiratud maa-alal, kus elavad väljavalitud inimesed. Kõik ülejäänud on jäetud laia hävinud ilma saatuse hooleks. Flora ja Baso aga sellise ebaõiglusega ei lepi ning astuvad vastu Agomi upsakusele ja ahnusele. Algab võitlus, milles Agom ja Flora muutuvad võimsateks tuleolenditeks.

Meribel Piil 9a klass

# data[].attributes.body
"Minu veetlev leedi" ("My Fair Lady") on George Bernard Shaw' näidendi "Pygmalion" põhjal loodud muusikal, mille teksti on kirjutanud Alan Jay Lerner ja muusika Frederick Loewe.

Muusikal esietendus 1956. aastal.

Eestis lavastas selle esmakordselt Voldemar Panso.

Noore lilleneiu Eliza Doolittle`i juhuslik kohtumine foneetikaprofessori Henry Higginsi ning erusõjaväelase kolonel Pickeringiga põhjustab ootamatu eksperimendi: professor Higgins lubab oma kolonelist sõbrale tõestada, et Londoni alamklassist pärit vaesest lilleneiust on võimalik poole aastaga koolitada hertsoginnaga suurilma daam. Selleks tuleb koknit kõnelev lilleneiu õpetada rääkima kõrgklassi inglise keelt. Professor Higgins teeb kolonelile ettepaneku sõlmida kihlvedu selle peale, et poole aasta pärast on Eliza Doolittle’st saanud noor daam, kelle kõnelemist kuulates ei suuda keegi aimata, et tegemist on lihtrahvast pärit harimatu lilleneiuga. Kolonel nõustub kihlveoga ning soostub isegi tasuma lilleneiu koolituskulud.

KENELI REIMAL 9.A

# data[].attributes.body
Giuseppi Verdi neljavaatuseline ooper, mis esietenduses kukkus täielikult läbi. Esietendus toimus 1853. aastal Veneetsias.
Ooperis räägib kahe noore kohtumisest ja nende armumisest, kuid tüdruku isa ei luba abielluda. Alles surmavoodis, isa kahtleb tehtut ja lubab abielluda, kuid on liiga hilja.

EGERT N.

# data[].attributes.attachment_link.title
La traviata / Scenes from the Performances of the Estonian National Opera

# data[].attributes.headline
W.A.Mozarti ooper "Võluflööt" tutvustus, Rutger Kursson 9b

# data[].attributes.subject
W.A.Mozarti ooper "Võluflööt" tutvustus, Rutger Kursson 9b

# data[].attributes.body
Teose autor on Wolfgang Amadeus Mozart. Laval laulab sopranit Diana Damrau. Tempo on kiire ja taustaks mängitakse viiulit ja flööti. Tegemist on ooperiga.

# data[].attributes.body
Teos:  Ooper „ Figaro pulm“

Helilooja: Wolfgang Amadeus Mozart

Sisu: ooper koosneb neljast vaatusest

Tegevuse kokkuvõte: Krahv Almaviva on absolutismiaja valitseja, kes on abielus noore krahvinna Rosinaga, kuid on pidevalt armusuhetes toatüdrukutega. Krahvi alluvusse kuulub kammerteener Figaro, kes soovib abielluda kammerneitsi Susannaga. Krahv, kellele endale meeldib Susanna, proovib teha kõik selleks, et abielu ei sõlmitaks. Nii hakkab ta Susannat võrgutama, kuid naine ei vasta tema armuavaldustele. See tekitab krahvis viha & ta soovib Figarole naiseks anda Marcellina. Samal ajal unustab ta oma abikaasa, kes on õnnetu, et tema mees talle tähelepanu ei pööra. Et paljastada krahvi truudusetus, otsustatakse talle mängida vingerpussi. Selleks muudetakse krahv armukadedaks väites, et krahvinnal on armuke. Samal ajal plaaniti Susanna & krahvi salajast kohtingut, kuhu Susanna asemel ilmuks hoopis krahvinna. Veidi aja möödudes tabas krahvi suur üllatus, kui ta sai teada, et Marcellina on Figaro ema & Bartolo Figaro isa. Nüüd ei saanud krahv enam Susanna & Figaro pulmi takistada.  Susannale loori pähe pannes ulatas tüdruk krahvile „armastuskirja“. Krahvi meelepahaks toimus oodatud pulm, kus pandi paari Susanna & Figaro, ning ka Figaro vanemad.
Emma Pihlamets 9.a

# data[].attributes.attachment_link.title
Figaro pulm / Le nozze di Figaro (Estonian National Opera)

# data[].attributes.headline
“Lõbus Lesk” Franz Lehár Elizabeth Niglas

# data[].attributes.subject
“Lõbus Lesk” Franz Lehár Elizabeth Niglas

# data[].attributes.body
Esietendus toimus 1905. aastal 30. detsembril. Etendust esitakakse Rahvusooperis Estonias alates 19. august 2021. Seda teost on esitatud maailmalavadel üle 250 000 korra.
„Lõbus lesk“ on vaimukas lugu noorest rikkast lesest Hanna Glawarist, kelle miljonid päästaksid Pontevedro riigi pankrotist juhul, kui Hanna abiellub mõne pontevedrolasega. Hannat ümbritseb arvukas Pariisi aadlikest austajaskond, kuid Hanna süda ihaldab just seda meest, kes on tõotanud talle mitte kunagi öelda „Ma armastan sind“. Pärast glamuurseid intriige, hoogsaid tantsunumbreid ja romantilisi armastuslaule, leiavad Hanna ja tema väljavalitu siiski palava armastuse.

# data[].attributes.attachment_caption
The Magic Flute – Queen of the Night aria (Mozart; Diana Damrau, The Royal Opera)    

# data[].attributes.body
W.A.Mozarti viimane ooper, esietendus toimus 1791.a. Viinis. Ooperis kohtuvad kaks maailma:  hea (targa võluri Sarastro kuningriik) ja kuri (Öökuninganna pimeduseriik). Prints Tamino seikleb koos linnukaupleja Papagenoga ja saabub tõde, armastus ja valgustus.

ULVI TAMM

# data[].attributes.attachment_link.title
The Magic Flute – Queen of the Night aria (Mozart; Diana Damrau, The Royal Opera)