# data[].attributes.headline
4. Si litt om fortelleren og synsvinkelen i teksten 

# data[].attributes.subject
4. Si litt om fortelleren og synsvinkelen i teksten 

# data[].attributes.body
- Førsteperson (jeg person) intern synsvinkel som kommer frem igjennom at hovedpersonen skriver ett brev
-Hovedpersonen skriver brevet til en kjær venn som bygger et personlig preg
- Hovedpersonen skriver ha vil fortelle opplevelsen sin som et eventyr. Det gjør at fortellingen blir mer spennende
- Skriver om hva han opplever gjennom reisen
-Subjektivt fortalt igjennom hele teksten

# data[].attributes.headline
2. Hvem var de viktigste personene og hvilke forhold har de til hverandre?

# data[].attributes.subject
2. Hvem var de viktigste personene og hvilke forhold har de til hverandre?

# data[].attributes.body
Karl er jeget i fortellingen.
Thord var en var en høy, bredskuldret mann med merkelig ansikt. Han var far til Ragnhild som Karl hadde forbudt kjærlighet med. Sammen fikk de barnet caroline som de måtte holde skjult da det var utenfor ekteskap. Thord var imot forholdet pga Karl ikke var god nok for Ragnhild.
Guttorm var vokst opp med Ragnhild, og gjorde det han kunne for å gjøre seg verdi nok for å kunne gifte seg med Ragnhild.

# data[].attributes.body
Jeg- personen reiser gjennom Gudbrandsdalen og opp til Nordland. På veien drar han innom en gård hvor Thord, Thords kone og deres datter Ragnhild bor.

Etter oppholdet sitt hos dem fortsetter jeg-personen reisen sin, sammen med sin skysskarl Guttorm. På veien hører jeg-personen lyden av en lur, som han hadde hørt tidligere på reisen sin. Dette viser seg å vise vei til en hytte, hvor Ragnhild sto med en baby. Babyen var "ikke-lovlig" og faren var Guttorm.

Jeg-personen velger å hjelpe paret med å introdusere barnet og bli godtatt ovenfor Ragnhild sin far (Thord). Thord godtar barnet etter at jeg-personen overbeviste han med sin troverdighet og sin forklaring av bibelen og Guds utsagn. Det ender med at Ragnhild og Guttorm får giftet seg, og barnet blir oppkalt etter jeg-personen.

Gåten som blir løst er hva luren blir brukt til og hva budskapet dets var.

# data[].attributes.body
Tredelt rammefortelling
Bygd opp som et brev, på ein måte til og fra med "Kjære venn" og "Farvell min venn"

Eg-person

Ikkje kronologisk, begynner i "nåtid", så reiser han tilbake, og ender tilbake i "nåtid".

Slutter med konfrontasjon og oppklaring.

# data[].attributes.body
Det er skrevet som brev. ''Jeg kunne ha lyst til min venn å datere dette brevet''. Er ikke delt i avsnitt. Som om det er skrevet til noen. ''I stedet for å beskrive deg min tilbakereise....''.

Kronologisk.
Deler med tilbakeblikk.

Er skrevet i Jeg-person.

# data[].attributes.body
Luren handler om en mann fra Kristiania (dagens Oslo) som reiser rundt i Norge og skriver brev om det han opplever. På reisen gjennom Gudbrandsdalen møter han på bonden Thord. Thord bor sammen med familien på en liten går midt i fjellheimen. Kårene er enkle, og naturen er majestetisk, et klassisk nasjonalromantisk motiv. Thord og familien tar fortelleren velvillig imot og han forføres straks av familiens enkle kår. Dette er en familie fremstilt slik som det nasjonalromantiske idealet var. Om morgenen og natten hører fortelleren en lur, men han hører ikke hva som blir sagt. Han undrer seg hva denne luren kan være, og aner at Ragnhild (Thords datter) kan han noe med dette å gjøre. Fortelleren må snart videre og reiser fra Thord og gården. Ved en senere anledning vender han tilbake til denne dalen. Plutselig hører han at skysskaren lager lyden av luren fra tidligere. Fortelleren overtaler skysskaren til å vise hva han skjuler. Det fortelleren får se bringer historien vår tilbake til Thords familie, mer spesifikt datteren hans Ragnhild. Skysskaren skjuler nemlig Ragnhild og et lite barn. De to (Ragnhild og skysskaren, ikke barnet) forklarer for fortelleren deres tragiske situasjon. De to ønsker å gifte hverandre men Thord tillater det ikke. Thord er kritisk til at hans ætt skal smusses til av skysskarens ætt. En klassisk problemstilling i nasjonalromantikkens tid? Fortelleren gjør som en rettskaffen mann bør gjøre og forklarer situasjonen for Thord, og klarer til slutt å overtale han. Problemet løses og fortelleren har en fin historie å fortelle.

# data[].attributes.headline
2. Hvem er de viktigste personene og hvilket forhold har de til hverandre? 

# data[].attributes.subject
2. Hvem er de viktigste personene og hvilket forhold har de til hverandre? 

# data[].attributes.body
Jeg person - og Thord var bestevenner. Jeg personen er forelsket i Ragnild

Ragnild - Moren til barnet i lag med Guttorm

Thord - Storbonde, bestevenn med Jeg personen

Guttorm -  Faren til Karoline

Barnet (Karoline)  - ble født utenfor ekteskap ( gift) Dette var jo fy fy før i tiden. så Jeg personen tar med Barnet til Guttorm og skjulte seg.

# data[].attributes.body
Hva er budskapet i luren?

Luren er en fortelling er kjærligheten seirer over samfunnets regler, med tankte på at dei ikkje fekk vere saman på grunn av rangen. Fortellingen gir oss et innblikk i det "egentlige" Norge. Lidenskapen får sin rett og det er mye norsk natur. Mot slutten av brevet blir fortellingen mindre nasjonalromantisk og mer fokuserende på kjærligheten i seg selv og blir mer romantisk.

Hva er tema i luren?

Temaet i teksten er å framheve bonden, og skape nasjonalfølelse. Den er ment å gi bøndene tro på seg selv og skal også gi et bilde av hvordan Norge er.

# data[].attributes.body
Forteller: Carl Møllmann, handelsreisende. Han reiste fra Christiania, gjennom Gudbrandsdalen til Nordland, og tilbake igjen til Christiania. Han beskriver litt om naturen i Norge i starten av novellen, men novellen handler ikke om dette.

Jeg-forteller/synsvinkel, 1.person. Begrenset informasjon fordi fortelleren skriver fra sin egen synsvinkel og egne opplevelser.

Det er fortellerens oppfatning som kommer i uttrykk i teksten, for eksempel følelser og stemningen i rommet, «Farens skarpe blikk slo hennes i gulvet; men moren sa i en snakksom tone…» Dette er fortellerens oppfatning av far-datterforholdet.

Han fremstår som en helt i novellen, skryter av seg selv. Eksempel:

«Alle er glade, og jeg – jeg syndige menneske – står her som en engel mellom dem.»

Fortelleren er veldig detaljert i teksten, og teksten inneholder mange adjektiv og besjeling (av naturen). Fortelleren har et akademisk språk/godt ordforråd.

# data[].attributes.body
- Besjeling: "yndige dal"
- Navnesymbolikken gir et vesentlig bidrag til en tekst som ønsker å fremheve det stolte og selvstendige i det nye norske nasjonen.
- Dialekt

# data[].attributes.headline
6. Pek på noen nasjonalromantiske trekk i novella.

# data[].attributes.subject
6. Pek på noen nasjonalromantiske trekk i novella.

# data[].attributes.body
-Gammelnorsk-språk
-Luren (instrumentet)
-Eventyrlig beskrivelse av naturen
-Sammenligner Norge med Sveits, men at helheten til Norge var bedre
-Gård
-Nasjonaldrakt