# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Dansk Kompetencecenter for Affald og Ressourcer

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi kan se, at du bruger Internet Explorer som browser. Microsoft har udfaset Internet Explorer, som er erstattet af Microsoft Edge. Da der ikke længere udvikles på Internet Explorer, er der visse ting, du risikerer ikke længere fungerer på DAKOFAs hjemmeside, hvis du fortsætter med at bruge denne browser. Der kan blandt andet være problemer med at se tilmeldingsknapperne. Du kan i stedet bruge Google Chrome, Microsoft Edge, Mozilla Firefox, Safari eller lignende til at tilgå DAKOFAs hjemmeside.

# data[].attributes.attachment_link.title
DAKOFA - Dansk Kompetencecenter for Affald og Ressourcer

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi kan se, at du bruger Internet Explorer som browser. Microsoft har udfaset Internet Explorer, som er erstattet af Microsoft Edge. Da der ikke længere udvikles på Internet Explorer, er der visse ting, du risikerer ikke længere fungerer på DAKOFAs hjemmeside, hvis du fortsætter med at bruge denne browser.

# data[].attributes.attachment_link.title
Øvelse: Placér virksomheder i sommerfuglemodellen (Cirkulær økonomi)

# data[].attributes.attachment_link.title
Affaldssortering: Hvad du skal vide om at sortere dit affald

# data[].attributes.attachment_link.description
Se hvordan du håndterer dit affald, så mest muligt kan genanvendes. Få også tips til, hvordan du bedst indretter dig så det bliver nemt at sortere.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvad er cirkulær økonomi? Og hvorfor er det bæredygtigt?

# data[].attributes.attachment_link.title
2hf. 2. opg. om CØ på gården i virkeligheden

# data[].attributes.attachment_link.title
2hf. 1. opg. om CØ på gården i virkeligheden

# data[].attributes.attachment_link.title
Ellen MacArthur on the basics of the circular economy

# data[].attributes.headline
Materialer fra: fremskridt vi skaber, bl.a. om cirkulær økonomi

# data[].attributes.subject
Materialer fra: fremskridt vi skaber, bl.a. om cirkulær økonomi

# data[].attributes.headline
Forskellige øvelser om cirkulær økonomi, udviklet af videncenter for digital handel

# data[].attributes.subject
Forskellige øvelser om cirkulær økonomi, udviklet af videncenter for digital handel

# data[].attributes.attachment_link.title
Mini-øvelse: Stå i en cirkel (Cirkulær økonomi)

# data[].attributes.attachment_link.description
Øvelsen har til formål at invitere eleven ind i et rum (både det indre og det fælles) hvor der ikke findes facit og rigtige og forkerte svar. Dette for at fremme elevens evne til at stole på egen dømmekraft, italesætte egne oplevelser mere spontant og øge modet til at udtrykke hvad han/hun oplever.

# data[].attributes.headline
Seges analyse Påvirkningsfaktorer - Grøn omstilling frem mod 2030

# data[].attributes.subject
Seges analyse Påvirkningsfaktorer - Grøn omstilling frem mod 2030

# data[].attributes.headline
Seges analyse af værdikædens perspektiv på fremtidens grønne kompetencer

# data[].attributes.subject
Seges analyse af værdikædens perspektiv på fremtidens grønne kompetencer

# data[].attributes.headline
Seges analyse af grøn omstilling indenfor de forskellige driftsgrene frem mod 2030

# data[].attributes.subject
Seges analyse af grøn omstilling indenfor de forskellige driftsgrene frem mod 2030

# data[].attributes.headline
Seges analyse af miljømæssige betingelser for grøn omstilling

# data[].attributes.subject
Seges analyse af miljømæssige betingelser for grøn omstilling

# data[].attributes.headline
Teknologisk instituts analyse af fremtidens grønne teknologier

# data[].attributes.subject
Teknologisk instituts analyse af fremtidens grønne teknologier

# data[].attributes.headline
Seges analyse af omverdensfaktorer, der påvirker den grønne omstilling

# data[].attributes.subject
Seges analyse af omverdensfaktorer, der påvirker den grønne omstilling

# data[].attributes.headline
Seges analyse af økonomiske betingelser for grøn omstilling

# data[].attributes.subject
Seges analyse af økonomiske betingelser for grøn omstilling

# data[].attributes.attachment_link.title
Cirkulær økonomi - Det er noget vi underviser i - Søren Bisp

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Only One Earth. Vi har kun én Jord.

Det budskab har genlydt i miljødebatten i over 50 år, lige siden forskerne Margaret Mead og René Dubos udgav bogen med denne titel op til FN's første globale miljøkonference i Rio de Janeiro i 1972.

Nu er tiden kommet til at vende udsagnet om: Jorden er én. Én kompleks og sårbar sfære, hvor undersystemer og balancer er indbyrdes afhængige og indbyrdes stabiliserende. Hvis enkeltsystemer og processer forstyrres, kan det bringe hele det planetære system ud af ligevægt og true eksistensbetingelserne for civilisationen, som vi kender den. Og det er ved at ske nu.

Sådan kan det aktuelle budskab fra det internationale forskerhold bag begrebet 'planetære grænser' sammenfattes. I dagens udgave af det ansete videnskabelige tidsskrift Science Advances offentliggør de 29 forskere fra otte lande resultatet af flere års omfattende arbejde med at opdatere status for menneskehedens påvirkning af de vitale planetære systemer. Og konklusionen er, at seks af ni videnskabeligt definerede og kvantificerede tålegrænser nu er overskredet.

"Det er ikke ensbetydende med dommedag, at seks ud af ni planetære grænser er overskredet, men det er et klokkeklart advarselssignal," siger Katherine Richardson, professor i biologisk oceanografi ved Københavns Universitet og leder af KU's Sustainability Science Centre.

Hun er også leder af det nye studie, hvis deltagere tæller fremtrædende forskere som Johan Rockström, Stefan Rahmstorf og nyligt afdøde Will Steffen.

Da forskerholdet i 2009 introducerede det nye begreb om planetære grænser og den videnskabelige metodik til at undersøge dem, var man i stand til at estimere, at tre af de ni grænser var overskredet: belastningen af de biologiske kredsløb med kvælstof, ødelæggelsen af biodiversiteten samt klimaændringerne.

Ved en opdatering i 2015 tilføjede man belastning og reduktion af det globale skovdække som en ny grænse, der var overskredet. Nu lyder så meldingen, at menneskehedens aktiviteter har krydset seks af de ni planetære sikkerhedszoner: Tilføjet til de fire er belastningen af planeten med kemiske fremmedstoffer, herunder plastik og pesticider, samt belastningen af ferskvandsressourcerne.

"At seks af ni grænser er overskredet peger på, at Jorden nu er et godt stykke uden for det sikre råderum for menneskeheden," konkluderer forskerne.

Det øgede antal overskridelser afspejler dels, at forskerne i dag har data og metodik til at kvantificere alle ni grænser og påvirkninger, men også, at belastningerne reelt er øget.

"Graden af overskridelse er øget for samtlige de grænser, som tidligere er blevet identificeret som overskredne," hedder det i den videnskabelige artikel.

Det afgørende er systemernes sammenspil

For forskerne er det afgørende ikke, at det nu er seks grænser, der er overskredet. Det afgørende er sammenhængene og samspillet mellem alle delsystemerne, som både forklarer det globale systems robusthed og evne til selvregulering gennem milliarder af år og dets aktuelle sårbarhed, fordi mennesket forstyrrer samspillet og balancerne.

"Hele forskningen i planetære systemer - earth system science - handler om interaktionerne," siger Katherine Richardson.

"I 3,5 milliarder år har der været interaktion mellem biosfæren - livet - og geosfæren, det vil sige energibalancerne, klimaet og de ikkelevende geofysiske processer på Jorden. Denne interaktion har styret alt indtil for ganske nylig, indtil midten af det 20. århundrede, hvor en tredje faktor for alvor kom på banen: antroposfæren, altså menneskeheden med alle vores aktiviteter og påvirkninger."

Det er denne interaktion mellem de tre, der er kritisk.

"De modeller, man har om klimaets udvikling, fokuserer på energibalance og fysik. Den måde, biologien og de biologiske interaktioner er håndteret på i modellerne, er meget primitiv. For eksempel er de modeller, som FN's Klimapanel IPCC, bruger, ikke enige om, hvorvidt der kommer til at ske en stigning eller fald i havets primære biologiske produktion som følge af klimaforandringer. Man har ikke styr på biologien i det," understreger Katherine Richardson.

Johan Rockström, direktør for Potsdam Institute for Climate Impact Research, siger tilsvarende, at scenarierne fra IPCC ikke indregner den mulige overskridelse af kritiske tipping points på planeten, men tværtimod antager fortsat stabilitet af biosfæren. Derfor undervurderer IPCC risikoen for katastrofale klimaændringer og overvurderer, hvor lang tid menneskeheden har til at afværge dem.

"Man siger grundlæggende, at alle de planetære grænser for biodiversitet, landjord, ferskvand, kvælstof, fosfor og havene vil forblive på den rigtige side af grænsen. Vores granskning viser desværre, at det ikke er tilfældet. Vi befinder os uden for det sikre råderum for de planetære grænser," siger Johan Rockström i et videointerview.

"Vi er altså i den meget ømtålelige situation, at vi på et tidspunkt, hvor vi på grund af klimasituationen mere end nogensinde behøver en sund og modstandsdygtig planet, faktisk har en mere svækket planet end nogensinde. Det er ikke en rar position at befinde sig i."

Overgrebet på planetens biomasse

I sammenhæng med dette siger Katherine Richardson, at det allervigtigste i det nye studie om de planetære grænser er den ændrede måde, hvorpå man nu anskuer presset på den globale biodiversitet.

"I vores første rapport i 2009 talte vi om biodiversitetsgrænsen, og den havde kun antallet af arter som kontrolparameter. Artsantallet er selvfølgelig vigtigt, fordi det giver biosfæren dens robusthed og modstandsdygtighed, men i 2015-studiet skiftede vi til at tale om biosfæreintegritet i erkendelse af, at det ikke er nok at se på antallet af arter - man må også se på deres funktion. Nu siger vi, at det afgørende er en energibaseret tilgang."

Det, der giver energi til livet på Jorden og understøtter det, er fotosyntesen, planternes inkorporering af solens energi. Derfor har forskerne i det aktuelle studie gransket udviklingen over tid i Jordens biologiske produktion baseret på fotosyntesen, kaldet nettoprimærproduktionen.

"Nettoprimærproduktionen har været enormt stabil i den epoke, der kaldes Holocæn - det vil sige gennem mere end 10.000 år - lige indtil den industrielle revolution tog fart," fortæller Katherine Richardson.

Med den industrielle revolution og den stærkt øgede vækst i befolkning og forbrug, herunder forbrug af biomasse, har menneskeheden gradvist lagt beslag på en stadig større andel af det biologiske systems nettoprimærproduktion.

"I dag fjerner vi mennesker cirka 30 procent af al den energi baseret på fotosyntesen, der ellers var til rådighed for naturen. Den frarøvelse af energi fra biosfæren er en drivkraft bag faldet i biodiversitet. Vi sætter grænsen for sikker anvendelse til 10-20 procent af nettoprimærproduktionen, så med dagens 30 procent er vi på den forkerte side af grænsen. Det globale samfund bruger simpelthen for meget biomasse."

Det gælder også Danmark, hvor omkring 50 procent af den vedvarende energi stammer fra biomasse i form af træpiller og flis. Det hjemlige Klimarådet, som Katherine Richardson er medlem af, har karakteriseret det danske biomasseforbrug som "problematisk" og anbefalet en aftrapning.

Menneskehedens pres på biodiversiteten i form af skovfældning indebærer ifølge det nye studie, at de globalt vedtagne klimamål ikke kan nås, med mindre dette pres fjernes.

"Vi burde være i gang med at øge Jordens skovareal - vi påviser, at vi i stedet har øget skovfældningen siden 2015. Det går i den forkerte retning," siger Katherine Richardson.

De grimme fremmedstoffer

En af de to ekstra planetære grænser, der er overskredet ifølge det aktuelle studie, er den, der handler om belastningen af omgivelserne med menneskeskabte, naturfremmede stoffer. Det handler blandt andet om plastik - herunder mikroplastik - hormonforstyrrende stoffer, pesticider og andre syntetiske kemiske stoffer, genmodificerede organismer og radioaktive affaldsstoffer.

"Hundredetusinder af syntetiske kemikalier bliver nu produceret og tilført miljøet. For mange stoffer er de potentielt store og langvarige effekter på processerne i det jordiske miljø, specielt med hensyn til funktionen af biosfærens integritet, ikke særlig godt kendt, og deres anvendelse er ikke særlig godt reguleret," skriver forskerne.

De påpeger, hvordan menneskeheden gentagne gange er blevet overrasket over sådanne fremmedstoffers skadelige effekter - fra sprøjtemidlet DDT over de ozonnedbrydende CFC-gasser til dagens plage i form af de mange PFAS-forbindelser og pesticider i drikkevandet.

"Den eneste måde at bevare et sikkert råderum er, hvis vi ikke putter disse syntetiske kemikalier ud i det åbne miljø. Miljøet er et finjusteret system, der har brugt 3,5 milliarder år på at afstemme, hvordan geosfære og biosfære skal lege sammen," siger Katherine Richardson.

"Men vi er realister. Selvfølgelig vil nogle af disse stoffer komme ud. Så den kontrolgrænse, vi skal bruge, handler om den procentdel af disse kemikalier, vi slipper ud i det åbne miljø, uden at de har fået et sikkerhedstjek. Hvor meget det er på globalt plan, vides ikke, men hvis man går ind i EU's REACH-database, som dækker 10.000 kemiske stoffer - stadig kun en lille andel af det samlede antal - så viser det sig, at 80 procent af disse stoffer har været brugt i over ti år og er undsluppet til det åbne miljø uden at være testet sikkerhedsmæssigt. Så vi er klart på den forkerte side af grænsen der."

Det enorme arbejde med at granske data, definere grænser, foretage modelkørsler, som projektet med de planetære grænser består i, er gennemført af det internationale forskerhold uden nogen institutionel forankring. Forskerne efterlyser derfor en systematisk international indsats for blandt andet at udvikle modeller, der kan tage højde for interaktionen mellem klima og biodiversitet.

"Med planetære grænser som ramme ønsker vi at råbe vagt i gevær i det internationale samfund som advarsel om, at vores jordklode er i fare for at forandre sig på en måde, hvor den ikke længere kan understøtte civilisationen, som vi kender den," siger Katherine Richardson.

Verdenssamfundet får en mulighed for at forholde sig til advarslerne, når landene mandag og tirsdag i næste uge samles i FN i New York til topmøde om fremdriften for at opfylde FN's verdensmål, og når FN's generalsekretær Antonio Guterres dagen efter indkalder til krisemøde i FN om klimaets tilstand.

# data[].attributes.attachment_link.title
Forskere advarer: Seks ud af ni planetære grænser er nu overskredet

# data[].attributes.attachment_link.description
Ny forskning om de planetære grænser påviser, hvordan menneskets massive påvirkninger i det seneste århundrede har forstyrret samspillet mellem geosfæren og biosfæren og skabt en planet mere svækket end nogensinde .

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Naturens Helte - for børn og voksne

Kunne du tænke dig at lære dine børn hvor sjovt og rart det er at passe på vores natur? Så glæd dig til at møde Naturens Helte, der finder på alle mulige gode ting som vi andre kan lære af. Syng med på sangen, se filmen og glæd dig til at få besøg i børnehaven. Så er der nemlig malebøger og og sjove opgaver til alle...

Tegnefilm: Naturens Helte

Filmen er målrettet børnehavebørn og indskolingsbørn. Den handler om at vi skal passe på naturen og ikke smide affald. Den kan bruges i institutioner til optakt til en "Skraldeindsamlingsdag" og Viborg Kommunes institutioner kan rekvirere "Naturens Helte Medaljer" ved Revas.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kunne du tænke dig at lære dine børn hvor sjovt og rart det er at passe på vores natur? Så glæd dig til at møde Naturens Helte, der finder på alle mulige gode ting som vi andre kan lære af. Syng med på sangen, se filmen og glæd dig til at få besøg i børnehaven.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Snart kan gymnasieelever også spille Jagten på Råstofferne. Ultimo 2020 lanceres en ny version af spillet, som er udviklet til undervisning på ungdomsuddannelser. Det er særligt velegnet til kemi, geografi og NV-forløb. Spillet er udviklet med støtte fra LB Fonden.

Skriv til affald.dk på jam@vestfor.dk

Så får du besked, når spillet lanceres.

# data[].attributes.attachment_link.description
Snart kan gymnasieelever også spille Jagten på Råstofferne. Ultimo 2020 lanceres en ny version af spillet, som er udviklet til undervisning på ungdomsuddannelser. Det er særligt velegnet til kemi, geografi og NV-forløb. Spillet er udviklet med støtte fra LB Fonden. Skriv til affald.dk på jam@vestfor.dk Så får du besked, når spillet lanceres.

# data[].attributes.attachment_link.description
Bør/gør modellen er et godt dialogværktøj, når man arbejder med strategiudvikling i praksis.

# data[].attributes.attachment_link.title
Watch Breaking Boundaries: The Science Of Our Planet | Netflix Official Site

# data[].attributes.attachment_link.description
David Attenborough and scientist Johan Rockström examine Earth’s biodiversity collapse and how this crisis can still be averted.

# data[].attributes.headline
Se filmen (er tilgængelig via DR indtil medio 2025)

# data[].attributes.subject
Se filmen (er tilgængelig via DR indtil medio 2025)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Gå til indhold

Amerikansk dokumentar fra 2019. (The Biggest Little Farm) De drømmer om livet på landet væk fra Los Angeles. En rigtig bondegård som i børnebøgerne, med alverdens husdyr og hjemmedyrkede grøntsager. Naturfotografen John og madbloggeren Molly vil drive et landbrug i harmoni med naturen. Alle siger, at de er sindssyge, for den jord, de køber, er gold og ramt af tørke. Alligevel flytter grisen Emma og hanen Greasy ind, og afgrøderne vokser. Men så truer Californiens skovbrande med at ødelægge alt. Udløber: 31. aug 2025

# data[].attributes.attachment_link.description
Amerikansk dokumentar fra 2019. (The Biggest Little Farm) De drømmer om livet på landet væk fra Los Angeles. En rigtig bondegård som i børnebøgerne, med alverdens husdyr og hjemmedyrkede grøntsager. Naturfotografen John og madbloggeren Molly vil drive et landbrug i harmoni med naturen.

# data[].attributes.headline
Ellen MacAthur Foundations Youtube Canal 

# data[].attributes.subject
Ellen MacAthur Foundations Youtube Canal 

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
"circular economy" energy "closed loop" performance education "ellen macarthur" "ellen macarthur foundation" "ellen macarthur circular economy" "ellen macart...

# data[].attributes.attachment_link.description
The Ellen MacArthur Foundation's mission is to accelerate the transition to a circular economy. We develop and promote the idea of a circular economy by working with, and inspiring, businesses, academia, policymakers, and institutions to mobilise systems solutions at scale, globally.

# data[].attributes.headline
The Circularity Gap Report – Denmark 2023 

# data[].attributes.subject
The Circularity Gap Report – Denmark 2023 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Denmark is already excelling in many areas of sustainability, positioning itself as an ambitious frontrunner in the race to net-zero. It already boasts mostly-renewable electricity generation, with targets to achieve 100% green electricity by 2027 and entirely renewable energy by 2050.

However, Denmark's material consumption is more than three times higher than the estimated 'sustainable' level. Circular economy strategies can help the country reduce its material use by 39% and cut its carbon footprint by 42%, bringing it back within safe limits of the planet. The Circularity Gap Report Denmark shows possible ways forward.

# data[].attributes.attachment_link.description
Denmark is already excelling in many areas of sustainability, positioning itself as an ambitious frontrunner in the race to net-zero. It already boasts mostly-renewable electricity generation, with targets to achieve 100% green electricity by 2027 and entirely renewable energy by 2050. However, Denmark's material consumption is more than three times higher than the estimated 'sustainable' level.

# data[].attributes.headline
National handleplan for cirkulær økonomi

# data[].attributes.subject
National handleplan for cirkulær økonomi

# data[].attributes.headline
De Europæiske Standarder for Bæredygtighedsrapportering, ESRS 

# data[].attributes.subject
De Europæiske Standarder for Bæredygtighedsrapportering, ESRS 

# data[].attributes.headline
EUs taksonomi for bæredygtig investering 

# data[].attributes.subject
EUs taksonomi for bæredygtig investering 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
af 18. juni 2020

(EØS-relevant tekst)

ud fra følgende betragtninger:

Miljømålet om bæredygtig anvendelse og beskyttelse af vand- og havressourcer bør fortolkes i overensstemmelse med relevant EU-ret, herunder Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 og direktiv 2000/60/EF , 2006/7/EF , 2006/118/EF , 2008/56/EF og 2008/105/EF , Rådets direktiv 91/271/EØF , 91/676/EØF og 98/83/EF og Kommissionens afgørelse (EU) 2017/848 , samt med Kommissionens meddelelse af 18. juli 2007 om "Indsatsen mod vandknaphed og tørke i Den Europæiske Union", af 14. november 2012 om "En plan for at beskytte Europas vandressourcer" og af 11. marts 2019 om "Den Europæiske Unions strategiske tilgang til lægemidler i miljøet".

Miljømålet om omstilling til en cirkulær økonomi bør fortolkes i overensstemmelse med relevant EU-ret inden for cirkulær økonomi, affald og kemikalier, herunder Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1013/2006 , (EF) nr. 1907/2006 og (EU) 2019/1021 , og direktiv 94/62/EF , 2000/53/EF , 2006/66/EF , 2008/98/EF , 2010/75/EU , 2011/65/EU , 2012/19/EU , (EU) 2019/883 og (EU) 2019/904 , Rådets direktiv 1999/31/EF , Kommissionens forordning (EU) nr. 1357/2014 , beslutning 2000/532/EF og afgørelse 2014/955/EU , samt med Kommissionens meddelelse af 2. december 2015 om "Kredsløbet lukkes - en EU-handlingsplan for den cirkulære økonomi" og af 16. januar 2018 om "En EU-strategi for plast i en cirkulær økonomi".

Miljømålene om forebyggelse og bekæmpelse af forurening bør fortolkes i overensstemmelse med relevant EU-ret, herunder Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF, 2004/35/EF , 2004/107/EF , 2006/118/EF, 2008/50/EF , 2008/105/EF, 2010/75/EU, (EU) 2016/802 og (EU) 2016/2284 .

Miljømålene om beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer bør fortolkes i overensstemmelse med relevant EU-ret, herunder Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 995/2010 , (EU) nr. 511/2014 og (EU) nr. 1143/2014 og direktiv 2009/147/EF , Rådets forordning (EF) nr. 338/97 og direktiv 91/676/EØF og 92/43/EØF , og med Kommissionens meddelelse af 21. maj 2003 om "Retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på skovbrugsområdet (FLEGT)", af 3. maj 2011 om "Vores livsgaranti, vores naturkapital: EU's biodiversitetsstrategi frem til 2020", af 6. maj 2013 om "Grøn infrastruktur - Styrkelse af Europas naturkapital", af 26. februar 2016 om "EU's handlingsplan mod ulovlig handel med vilde dyr og planter" og af 23. juli 2019 om "Intensivering af EU's indsats for at beskytte og genoprette verdens skove".

Med henblik på denne forordning bør udtrykket "bæredygtig skovforvaltning" fortolkes under hensyntagen til praksis og anvendelse af skove og skovområder, der bidrager til at forbedre biodiversiteten eller til at standse eller forebygge forringelse af økosystemer, skovrydning og tab af levesteder, under hensyntagen til forvaltningsansvar og anvendelse af skove og skovområder på en måde og i et omfang, der bevarer deres biodiversitet, produktivitet, gendannelsesevne og vitalitet samt deres muligheder for nu og i fremtiden at opfylde relevante økologiske, økonomiske og samfundsmæssige funktioner på lokalt, nationalt og globalt niveau uden at skade andre økosystemer, som anført i resolution H1 fra den anden ministerkonference om beskyttelse af skovene i Europa den 16.-17. juni 1993 i Helsingfors om Generelle retningslinjer for en bæredygtig forvaltning af skove i Europa, samt under hensyntagen til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 995/2010 og (EU) 2018/841 og direktiv (EU) 2018/2001 samt Kommissionens meddelelse af 20. september 2013 om "En ny EU-skovstrategi: for skove og den skovbaserede sektor".

Med henblik på denne forordning anvendes udtrykket "energieffektivitet" i bred betydning og bør fortolkes under hensyntagen til relevant EU-ret, herunder Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1369 direktiv 2012/27/EU og (EU) 2018/844 samt de gennemførelsesforanstaltninger, der er vedtaget i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/125/EF .

For at sikre sammenhæng mellem nærværende forordning og forordning (EU) 2019/2088 bør nærværende forordning ændre forordning (EU) 2019/2088 med henblik på at give de europæiske tilsynsmyndigheder, som er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 , (EU) nr. 1094/2010 og (EU) nr. 1095/2010 (samlet betegnet "ESA'erne"), mandat til i fællesskab at udarbejde reguleringsmæssige tekniske standarder for nærmere at præcisere indholdet og fremlæggelsen af oplysningerne i forhold til princippet om ikke at gøre væsentlig skade. Disse reguleringsmæssige tekniske standarder bør være i overensstemmelse med indholdet af, metoderne i forbindelse med og fremlæggelsen af bæredygtighedsindikatorerne vedrørende negative indvirkninger, jf. forordning (EU) 2019/2088. De bør også være i overensstemmelse med de principper, der er indeholdt i den europæiske søjle for sociale rettigheder, OECD's retningslinjer for multinationale virksomheder, FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettigheder, herunder ILO's erklæring om grundlæggende principper og rettigheder på arbejdet, ILO's otte grundlæggende konventioner og de internationale grundlæggende menneskerettigheder.

Ved fastsættelsen og ajourføringen af de tekniske screeningskriterier bør Kommissionen tage hensyn til relevant EU-ret, herunder Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1221/2009 og (EF) nr. 66/2010 , samt Kommissionens henstilling 2013/179/EU og Kommissionens meddelelse af 16. juli 2018 om "Offentlige indkøb for et bedre miljø". For at undgå unødvendige uoverensstemmelser med allerede eksisterende nomenklaturer for økonomiske aktiviteter til andre formål bør Kommissionen også tage hensyn til de statistiske klassifikationer vedrørende sektoren for miljøvenlige varer og tjenesteydelser, nemlig klassifikationen af miljøbeskyttelsesaktiviteter (CEPA) og klassifikationen af ressourceforvaltningsforanstaltninger (CReMA) i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 538/2014 . Ved fastsættelsen og ajourføringen af de tekniske screeningskriterier bør Kommissionen tage hensyn til eksisterende miljøindikatorer og rapporteringsrammer, som er udarbejdet af blandt andre Kommissionen og Det Europæiske Miljøagentur, og eksisterende internationale standarder såsom dem, der er udarbejdet af blandt andre OECD.

Ved fastsættelsen og ajourføringen af de tekniske screeningskriterier bør Kommissionen også tage hensyn til de særlige forhold i infrastruktursektoren og til miljømæssige, sociale og økonomiske eksternaliteter i en cost-benefit-analyse. I denne forbindelse bør Kommissionen tage hensyn til relevant EU-ret, herunder Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/42/EF , 2011/92/EU , 2014/23/EU , 2014/24/EU og 2014/25/EU , EU-standarder og aktuel metodologi samt arbejdet i internationale organisationer såsom OECD. De tekniske screeningskriterier bør i denne forbindelse fremme hensigtsmæssige ledelsesmæssige rammer, der integrerer miljømæssige, sociale og ledelsesmæssige faktorer, jf. de FN-støttede principper for ansvarlige investeringer, på alle stadier af et projekts livscyklus.

Nærværende forordning supplerer oplysningskravene i forordning (EU) 2019/2088. For at sikre en velordnet og effektiv overvågning af, at de finansielle markedsdeltagere overholder nærværende forordning, bør medlemsstaterne gøre brug af de kompetente myndigheder, der er udpeget i overensstemmelse med forordning (EU) 2019/2088. For at håndhæve overholdelse bør medlemsstaterne desuden fastsætte regler om foranstaltninger og sanktioner, der bør være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning. De nationale kompetente myndigheder og ESA'erne bør udøve de produktinterventionsbeføjelser, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 600/2014 , (EU) nr. 1286/2014 og (EU) 2019/1238 , også med hensyn til uhensigtsmæssig salgspraksis eller vildledende fremlæggelse af bæredygtighedsrelaterede oplysninger, herunder de oplysninger, der kræves efter nærværende forordning.

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

KAPITEL I

Artikel 1

Genstand og anvendelsesområde

1. I denne forordning fastlægges kriterierne for at afgøre, om en økonomisk aktivitet kvalificeres som miljømæssigt bæredygtig, med det formål at bestemme, i hvilken grad en investering er miljømæssigt bæredygtig.

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

"udsteder": en udsteder som defineret i artikel 2, litra h), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1129

"drivhusgas": en drivhusgas, der er opført i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013

KAPITEL II

Artikel 3

Kriterier for miljømæssigt bæredygtige økonomiske aktiviteter

Med henblik på at bestemme, i hvilket omfang en investering er miljømæssigt bæredygtig, kvalificeres en økonomisk aktivitet som miljømæssigt bæredygtig, hvis den økonomiske aktivitet:

Artikel 4

Anvendelse af kriterierne for miljømæssigt bæredygtige økonomiske aktiviteter i forbindelse med offentlige foranstaltninger og i forbindelse med standarder og mærker

Medlemsstaterne og Unionen anvender kriterierne i artikel 3 til at fastslå, om en økonomisk aktivitet kvalificeres som miljømæssigt bæredygtig med hensyn til enhver foranstaltning, som fastsætter krav til finansielle markedsdeltagere eller udstedere vedrørende finansielle produkter eller erhvervsobligationer, der stilles til rådighed som "miljømæssigt bæredygtige".

Artikel 5

Gennemsigtighed for miljømæssigt bæredygtige investeringer i oplysninger, der gives forud for indgåelse af en aftale, og i periodiske rapporter

Hvis et finansielt produkt som omhandlet i artikel 9, stk. 1, 2 eller 3, i forordning (EU) 2019/2088 investerer i en økonomisk aktivitet, som bidrager til et miljømål som omhandlet i nævnte forordnings artikel 2, nr. 17), skal de oplysninger, som skal gives i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 6, stk. 3, og artikel 11, stk. 2, omfatte følgende:

Beskrivelsen omhandlet i nærværende artikels første afsnit, litra b), skal angive andelen af investeringer i miljømæssigt bæredygtige økonomiske aktiviteter, der er udvalgt til det finansielle produkt, herunder nærmere oplysninger om de andele af mulighedsskabende aktiviteter og omstillingsaktiviteter, der er omhandlet i henholdsvis artikel 16 og artikel 10, stk. 2, som en procentdel af alle investeringer, der er udvalgt til det finansielle produkt.

Artikel 6

Gennemsigtighed for finansielle produkter, der fremmer miljømæssige karakteristika i oplysninger, der gives forud for indgåelse af en aftale, og i periodiske rapporter

Hvis et finansielt produkt som omhandlet i artikel 8, stk. 1, i forordning (EU) 2019/2088 fremmer miljømæssige karakteristika, finder nærværende forordnings artikel 5 tilsvarende anvendelse.

De oplysninger, der skal gives i overensstemmelse med artikel 6, stk. 3, og artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2019/2088, skal ledsages af følgende erklæring:

"Princippet om ikke at gøre væsentlig skade gælder kun for de investeringer, der ligger til grund for det finansielle produkt, og som tager højde for EU-kriterierne for miljømæssigt bæredygtige økonomiske aktiviteter.

De investeringer, der ligger til grund for den tilbageværende andel af dette finansielle produkt, tager ikke højde for EU-kriterierne for miljømæssigt bæredygtige økonomiske aktiviteter."

Artikel 7

Gennemsigtighed for andre finansielle produkter i oplysninger, der gives forud for indgåelse af en aftale, og i periodiske rapporter

Hvis et finansielt produkt ikke er omfattet af artikel 8, stk. 1, eller artikel 9, stk. 1, 2 eller 3, i forordning (EU) 2019/2088, skal de oplysninger, der skal gives i overensstemmelse med de bestemmelser i sektorspecifik lovgivning, som er omhandlet i nævnte forordnings artikel 6, stk. 3, og artikel 11, stk. 2, ledsages af følgende erklæring:

"De investeringer, der ligger til grund for dette finansielle produkt, tager ikke højde for EU-kriterierne for miljømæssigt bæredygtige økonomiske aktiviteter."

Artikel 8

Gennemsigtighed for virksomheder i ikkefinansielle redegørelser

1. Enhver virksomhed, der er omfattet af en forpligtelse til at offentliggøre ikkefinansielle oplysninger i henhold til artikel 19a eller 29a i direktiv 2013/34/EU, medtager i sin ikkefinansielle redegørelse eller konsoliderede ikkefinansielle redegørelse oplysninger om, hvordan og i hvilket omfang virksomhedens aktiviteter er forbundet med økonomiske aktiviteter, der kvalificeres som miljømæssigt bæredygtige i henhold til denne forordnings artikel 3 og 9.

3. Hvis en virksomhed offentliggør ikkefinansielle oplysninger i henhold til artikel 19a eller 29a i direktiv 2013/34/EU i en særskilt rapport i overensstemmelse med nævnte direktivs artikel 19a, stk. 4, eller artikel 29a, stk. 4, offentliggøres de oplysninger, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 1 og 2, i nævnte særskilte rapport.

4. Kommissionen vedtager en delegeret retsakt i overensstemmelse med artikel 23 for at supplere nærværende artikels stk. 1 og 2 med henblik på at præcisere indholdet og fremlæggelsen af de oplysninger, der skal gives i henhold til nævnte stykker, herunder den metodologi, der skal anvendes for at overholde nævnte stykker under hensyntagen til de særlige forhold, der gør sig gældende for både finansielle og ikkefinansielle virksomheder, og de tekniske screeningskriterier, der er fastsat i henhold til denne forordning. Kommissionen vedtager nævnte delegerede retsakt senest den 1. juni 2021.

Artikel 9

Miljømål

Med henblik på denne forordning anses følgende som miljømål:

Artikel 11

Væsentligt bidrag til tilpasning til klimaændringer

4. Inden vedtagelsen af den delegerede retsakt, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 3, hører Kommissionen den platform, der er omhandlet i artikel 20, vedrørende de tekniske screeningskriterier, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 3.

5. Kommissionen fastsætter de i denne artikels stk. 3 omhandlede tekniske screeningskriterier i en enkelt delegeret retsakt under hensyntagen til kravene i artikel 19.

6. Kommissionen vedtager den delegerede retsakt, der er omhandlet i stk. 3, senest den 31. december 2020 med henblik på at sikre, at den finder anvendelse fra den 1. januar 2022.

Artikel 13

Væsentligt bidrag til omstillingen til en cirkulær økonomi

1. En økonomisk aktivitet kvalificeres som bidragende væsentligt til omstillingen til en cirkulær økonomi, herunder forebyggelse, genbrug og genanvendelse af affald, hvis aktiviteten ved at:

3. Inden vedtagelse af den delegerede retsakt, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 2, hører Kommissionen den platform, der er omhandlet i artikel 20, vedrørende de tekniske screeningskriterier, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 2.

4. Kommissionen fastsætter de i denne artikels stk. 2 omhandlede tekniske screeningskriterier i en enkelt delegeret retsakt under hensyntagen til kravene i artikel 19.

5. Kommissionen vedtager den delegerede retsakt, der er omhandlet i stk. 2, senest den 31. december 2021 med henblik på at sikre, at den finder anvendelse fra den 1. januar 2023.

Artikel 16

Mulighedsskabende aktiviteter

En økonomisk aktivitet kvalificeres som bidragende væsentligt til et eller flere af de miljømål, der er fastsat i artikel 9, ved direkte at gøre det muligt for andre aktiviteter at yde et væsentligt bidrag til et eller flere af disse mål, forudsat at en sådan økonomisk aktivitet:

Artikel 18

Minimumsgarantier

1. De i artikel 3, litra c), omhandlede minimumsgarantier er procedurer, som gennemføres af en virksomhed, der udøver en økonomisk aktivitet, for at sikre overensstemmelse med OECD's retningslinjer for multinationale virksomheder og FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettigheder, herunder de principper og rettigheder, som er fastsat i de otte grundlæggende konventioner, der er nævnt i Den Internationale Arbejdsorganisations erklæring om grundlæggende principper og rettigheder på arbejdet, og i de internationale grundlæggende menneskerettighedsinstrumenter ("International Bill of Human Rights").

2. Ved gennemførelsen af de procedurer, der er omhandlet i denne artikels stk. 1, følger virksomheder det princip om ikke at gøre væsentlig skade, der er omhandlet i artikel 2, nr. 17), i forordning (EU) 2019/2088.

Artikel 19

Krav til tekniske screeningskriterier

1. De tekniske screeningskriterier, der fastsættes i henhold til artikel 10, stk. 3, artikel 11, stk. 3, artikel 12, stk. 2, artikel 13, stk. 2, artikel 14, stk. 2, og artikel 15, stk. 2, skal:

være lette at anvende og være fastsat således, at de letter overholdelsesverificeringen.

Hvis den økonomiske aktivitet tilhører en af de i litra h) omhandlede kategorier, angives dette klart i de tekniske screeningskriterier.

2. De i stk. 1 omhandlede tekniske screeningskriterier skal ligeledes omfatte kriterier for aktiviteter relateret til omstillingen til ren energi i overensstemmelse med en kurs hen imod en begrænsning af temperaturstigningen til 1,5 °C over det førindustrielle niveau, navnlig energieffektivitet og vedvarende energi, i det omfang aktiviteterne bidrager væsentligt til miljømålene.

3. De tekniske screeningskriterier, der er omhandlet i stk. 1, skal sikre, at elproduktionsaktiviteter, der anvender faste fossile brændstoffer, ikke kvalificeres som miljømæssigt bæredygtige økonomiske aktiviteter.

4. De i stk. 1 omhandlede tekniske screeningskriterier skal desuden omfatte kriterier for aktiviteter relateret til skiftet til miljøvenlig eller klimaneutral mobilitet, herunder gennem ændring af transportformer, effektivitetsforanstaltninger og alternative brændstoffer, i det omfang aktiviteterne bidrager væsentligt til at nå miljømålene.

5. Kommissionen revurderer regelmæssigt de i stk. 1 omhandlede tekniske screeningskriterier og ændrer, hvis det er relevant, de delegerede retsakter, der vedtages i medfør af denne forordning, i overensstemmelse med den videnskabelige og teknologiske udvikling.

I den forbindelse vurderer Kommissionen, inden den ændrer eller erstatter en delegeret retsakt, gennemførelsen af disse kriterier under hensyntagen til resultatet af finansielle markedsdeltageres anvendelse af dem og deres indvirkning på kapitalmarkederne, herunder på kanaliseringen af investeringer i retning af miljømæssigt bæredygtige økonomiske aktiviteter.

For at sikre, at de økonomiske aktiviteter, der er omhandlet i artikel 10, stk. 2, forbliver på en troværdig omstillingskurs i overensstemmelse med en klimaneutral økonomi, revurderer Kommissionen mindst hvert tredje år de tekniske screeningskriterier for disse aktiviteter og ændrer, hvis det er relevant, den delegerede retsakt, der er omhandlet i artikel 10, stk. 3, i overensstemmelse med den videnskabelige og teknologiske udvikling.

Artikel 21

Kompetente myndigheder

1. Medlemsstaterne sikrer, at de kompetente myndigheder, der er omhandlet i artikel 14, stk. 1, i forordning (EU) 2019/2088, overvåger, at finansielle markedsdeltagere opfylder kravene i nærværende forordnings artikel 5, 6 og 7. Medlemsstaterne sikrer, at deres kompetente myndigheder har alle de nødvendige tilsyns- og undersøgelsesbeføjelser, for at de kan udøve deres funktioner i henhold til nærværende forordning.

2. Med henblik på denne forordning samarbejder de kompetente myndigheder med hinanden og meddeler uden ugrundet ophold hinanden sådanne oplysninger, som er relevante for udførelsen af deres opgaver i henhold til denne forordning.

Artikel 22

Foranstaltninger og sanktioner

Medlemsstaterne fastsætter regler om foranstaltninger og sanktioner, der skal anvendes i tilfælde af overtrædelser af artikel 5, 6 og 7. Foranstaltningerne og sanktionerne skal være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning.

Artikel 23

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 8, stk. 4, artikel 10, stk. 3, artikel 11, stk. 3, artikel 12, stk. 2, artikel 13, stk. 2, artikel 14, stk. 2, og artikel 15, stk. 2, tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode fra den 12. juli 2020.

3. Den i artikel 8, stk. 4, artikel 10, stk. 3, artikel 11, stk. 3, artikel 12, stk. 2, artikel 13, stk. 2, artikel 14, stk. 2, og artikel 15, stk. 2 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4. Kommissionen indhenter al nødvendig ekspertise inden vedtagelsen og under udarbejdelsen af delegerede retsakter, herunder gennem høring af medlemsstatsekspertgruppen vedrørende bæredygtig finansiering, jf. artikel 24. Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt handler Kommissionen i overensstemmelse med principperne og procedurerne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning.

5. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

6. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 8, stk. 4, artikel 10, stk. 3, artikel 11, stk. 3, artikel 12, stk. 2, artikel 13, stk. 2, artikel 14, stk. 2, eller artikel 15, stk. 2, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på fire måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

Artikel 24

Medlemsstatsekspertgruppen vedrørende bæredygtig finansiering

1. En medlemsstatsekspertgruppe vedrørende bæredygtig finansiering ("medlemsstatsekspertgruppen") rådgiver Kommissionen om hensigtsmæssigheden af de tekniske screeningskriterier og den tilgang, som platformen anlægger til udarbejdelsen af kriterierne i overensstemmelse med artikel 19.

2. Kommissionen underretter medlemsstaterne via møder i medlemsstatsekspertgruppen for at lette en rettidig udveksling af synspunkter mellem medlemsstaterne og Kommissionen, navnlig om platformens vigtigste resultater, såsom nye tekniske screeningskriterier eller væsentlige ajourføringer heraf, eller udkast til rapporter.

KAPITEL III

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 25

Ændringer af forordning (EU) 2019/2088

I forordning (EU) 2019/2088 foretages følgende ændringer:

Følgende artikel indsættes:

"Artikel 2a

Princippet om ikke at gøre væsentlig skade

1. De europæiske tilsynsmyndigheder, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010, (EU) nr. 1094/2010 og (EU) nr. 1095/2010 (samlet betegnet "ESA'erne") udarbejder gennem Det Fælles Udvalg udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for at præcisere indholdet og præsentationen af oplysninger vedrørende princippet om ikke at gøre væsentlig skade som omhandlet i nærværende forordnings artikel 2, nr. 17), i overensstemmelse med indhold, metoder og præsentation med hensyn til bæredygtighedsindikatorerne for negative indvirkninger, jf. nærværende forordnings artikel 4, stk. 6 og 7.

2. ESA'erne forelægger de udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, der er omhandlet i stk. 1, for Kommissionen senest den 30. december 2020.

3. Beføjelsen til at supplere denne forordning ved at vedtage de i denne artikels stk. 1 omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder tillægges Kommissionen i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010, (EU) nr. 1094/2010 og (EU) nr. 1095/2010."

Artikel 27

Ikrafttræden og anvendelse

1. Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

3. Artikel 4 finder ikke anvendelse på certifikatbaserede skatteincitamentsordninger, som eksisterede inden denne forordnings ikrafttræden, og som fastsætter krav til finansielle produkter, der har til formål at finansiere bæredygtige projekter.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 18. juni 2020.

På Europa-Parlamentets vegne

D. M. SASSOLI

På Rådets vegne

N. BRNJAC

# data[].attributes.attachment_link.description
af 18. juni 2020 (EØS-relevant tekst) ud fra følgende betragtninger: Miljømålet om bæredygtig anvendelse og beskyttelse af vand- og havressourcer bør fortolkes i overensstemmelse med relevant EU-ret, herunder Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 og direktiv 2000/60/EF , 2006/7/EF , 2006/118/EF , 2008/56/EF og 2008/105/EF , Rådets direktiv 91/271/EØF , 91/676/EØF og 98/83/EF og Kommissionens afgørelse (EU) 2017/848 , samt med Kommissionens meddelelse af 18.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvis vi bliver ved med at udnytte ressourcerne, som vi gør nu, vil vi fra 2050 skulle bruge tre jordkloder. Vi løber tør for ressourcer og samtidig med klimaforandringerne, bliver vi nødt til at se i øjnene, at vores 'brug og smid væk'-kultur skal ændres, så vi får et samfund, der er carbonneutralt, miljømæssigt bæredygtigt, giftfrit og har en cirkulær økonomi i 2050.

Den nuværende krise har fremhævet svaghederne i ressourcerne og værdikæderne, og det har ramt de små og mellemstore virksomheder og industrien. En cirkulær økonomi vil skære i CO2-udslippet, mens man samtidig stimulerer den økonomiske vækst og skaber nye jobmuligheder.

EU's handlingsplan for den cirkulære økonomi

Samtidig med at EU har et mål om at blive klimaneutralt fra 2050 nedskrevet i den grønne aftale, har Europa-Kommissionen foreslået den første pakke med tiltag til at øge hastigheden mod en cirkulær økonomi i marts 2022 som annonceret i handlingsplanen for den cirkulære økonomi. Forslagene skal øge andelen af bæredygtige produkter, gøre forbrugerne klar til den grønne omstillingm evaluere konskruktionen af produkter og har en strategi for bæredygtige tekstiler.

I november 2022 foreslog Kommissionen nye EU-regler på tværs af grænserne for emballage. De indeholder forslag om at forbedre designet, som f.eks. klarere mærkning, til at fremme genbrug og genanvendelse. De opfordrer også til at få en overgang til bio-baseret, bionedbrydeligt og mere kompostvenligt plastik.

Parlamentet opfordrede til at få strammere genanvendelsesregler og bindende mål for 2030 for materialebrug og forbrug i en betænkning vedtaget den 9. februar 2021.

I oktober 2022 godkendte Parlamentet en revision af reglerne for evighedskemikalier (POP'er) til at mindske mængden af farlige kemikalier i affalds- og produktionsprocesser. De nye regler vil introducere mere strikse grænser, forbyde visse kemikalier og afholde forurenende stoffer fra genanvendelse.

På vej mod bæredygtige produkter

De allerede udstrukkede leveringskæder er blevet yderligere ramt af Covid-19, hvilket har ført til mangel på kritiske råstoffer i Europa og efterladt industrien med udfordringer i at sikre adgang til ressourcer. I 2021 stemte MEP'erne for en betænkning, der beder Kommissionen om at fremsætte en omfattende EU-strategi for kritiske råstoffer baseret på høje standarder for miljøet, sociale og menneskelige rettigheder og bæredygtige indkøb.

Til at opnå at EU's marked bliver bæredygtigt, klimaneutalt og ressourceeffektivt, har Kommissionen foreslået at udvide økodesigndirektivet til også at gælde ikke-energirelaterede produkter til at skabe et digitalt pas for produkter, der skal angive al relevant information om produkters livscyklus.

MEP'erne bakker ligeledes op om initiativer til at bekæmpe planlagt forældelse af produkter, forbedre holdbarheden og reparationsmuligheden for produkter og styrke forbrugernes rettigheder og 'ret til reparation'. De insisterer på, at forbrugerne skal have ret til at blive ordentligt informeret omkring produkternes påvirkninger af miljøet og har bedt Kommissionen om at komme med forslag, der kan bekæmpe "greenwashing".

Vigtige sektorer skal blive cirkulære

Bæredygtigheden skal indgå på alle stadier i værdikæden, så den cirkulære økonomi kan opnås fuldt ud: fra design til produktion og hele vejen til forbrugeren. Kommissionens handlingsplan har syv områder, som den anser for værende særligt vigtige: plastik, tekstiler, e-affald, fødevarer, vand og næringsstoffer, emballage, batterier og køretøjer, bygninger og bygningskonstruktion.

Plastik

MEP'erne bakker op om en europæisk strategi for plastik i den cirkulære økonomi, der skal udfase brugen af mikroplastik.

Tekstiler

Tekstiler bruger en masse råmaterialer og vand, og mindre end 1% genbruges. MEP'erne vil have nye tiltag mod tab af mikrofibre og strengere krav til vandforbruget.
Tjek tekstilproduktionens og -affaldets indvirkning på miljøet

Elektronik og IT

Elektronik og elektronisk affald, eller e-affald, er et af de hurtigst voksende affaldskilder i EU, og mindre end 40% af det bliver genbrugt. MEP'erne vil fremme et længere liv for produkterne gennem genanvendelse og reparationsmuligheder.

Fødevarer, vand og næringsstoffer

Omkring 20% af fødevareproduktionen i EU bliver spildt. MEP'erne opfordrer til, at fødevareaffaldet halveres fra 2030 under strategien 'Fra jord til bord'.

Emballage

Emballageaffaldet i Europa vokser. Hver person i EU genererede i gennemsnit 189 kilo emballageaffald i 2021. EU arbejder på en revision af reglerne for emballage og emballageaffald for at reducere mængden og forbedre forholdende.

Batterier og køretøjer

MEP'erne blev enige om forslag, der kræver, at produktionen og materialerne i alle batterier på EU-markedet har et lavt karbonfodaftryk og respekterer menneskerettighederne og sociale og økologiske standarder.
Læs mere om EU's nye regler for mere bæredygtige og etiske batterier
Bygninger og bygningskonstruktion

Bygningskonstruktion står for 35% af det samlede affald i EU. Kommission har annonceret en revidering af reglerne for konstruktionsprodukter, der skal modernisere reglerne fra 2011. MEP'erne ønsker, at bygningers levetid i EU forlænges, en mindskning i det samlede carbonfodaftryk og minimumstandarder for brugen af ressourcer og energieffektiviteten.

Affaldshåndtering

EU genererer mere end 2,5 mia. tons affald om året. EU's eksport af affald til ikke-EU lande nåede i 2020 op på 32,7 millioner tons. Størstedelen bestod af metal efterfulgt af papir, plastik, tekstiler og glasaffald, der primært blev sendt til Tyrkiet, Indien og Egypten.

MEP'erne opfordrer EU-landene til at øge genanvendelsesraten, sende mindre til lossepladsen og minimere mængden til afbrænding og skadeligt kemisk affald.

I 2023 vedtog Parlamentet sin position til forhandlinger med EU's regeringer om en ny lov der skal reformere EU's procedurer og kontrolforanstaltninger for transport af affald. Den reviderede lovgivning har til hensigt at forbedre beskyttelsen af miljøet og den offentlige sundhed og samtidig udnytte de muligheder, som affald giver, for at nå EU's mål om en cirkulær og nulforureningsøkonomi.
MEP'erne støtter et forbud mod transport af alle typer affald med henblik på bortskaffelse inden for EU, undtagen i begrænsede og velbegrundede tilfælde. Eksport af farligt affald fra EU til lande uden for OECD skal også forbydes.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvad gør EU for at få en cirkulær økonomi fra 2050? | Nyheder | Europa-Parlamentet

# data[].attributes.attachment_link.description
Find ud af hvad EU's handlingsplan for den cirkulære økonomi går ud på, og hvilke ekstra tiltag MEP'erne ønsker til at mindske mængden af affald og gøre produkter mere bæredygtige.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Bruxelles, den 11.3.2020

COM(2020) 98 final

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET

En ny handlingsplan for den cirkulære økonomi
For et renere og mere konkurrencedygtigt Europa

Vi har kun én Jord, men inden 2050 vil vi forbruge, som om vi havde tre . Det globale forbrug af materialer som biomasse, fossile brændstoffer, metaller og mineraler forventes at blive fordoblet i løbet af de næste 40 år , og den årlige affaldsproduktion forventes at stige med 70 % frem mod 2050 .

Eftersom halvdelen af de samlede drivhusgasemissioner og mere end 90 % af tabet af biodiversitet og belastningen af vandressourcerne skyldes udvinding og behandling af ressourcer, blev der med den europæiske grønne pagt igangsat en samordnet strategi for at sikre en klimaneutral, ressourceeffektiv og konkurrencedygtig økonomi. Det vil bidrage væsentligt til at opnå klimaneutralitet inden 2050 og til at afkoble den økonomiske vækst fra ressourceforbruget , at vi opskalerer den cirkulære økonomi fra kun at omfatte firstmovers til at omfatte større økonomiske spillere , alt imens vi sikrer EU's konkurrenceevne på langt sigt og ikke lader nogen i stikken.

Samarbejdet om at skabe en ramme for bæredygtige produkter vil give virksomhederne nye muligheder i og uden for EU. Denne progressive og samtidig uigenkaldelige omstilling til et bæredygtigt økonomisk system er en uundværlig del af EU's nye industristrategi . I en nyligt gennemført undersøgelse anslås det, at anvendelse af principperne for cirkulær økonomi har potentiale til at øge EU's BNP med yderligere 0,5 % frem mod 2030 og til at skabe 700 000 nye arbejdspladser . Der er også et forretningsmæssigt rationale for de enkelt virksomheder: Eftersom produktionsvirksomheder i EU i gennemsnit bruger ca. 40 % af deres udgifter på materialer, kan lukkede kredsløbsmodeller bidrage til at øge deres rentabilitet og samtidig beskytte dem mod prisudsving i råmaterialerne.

I handlingsplanen om den cirkulære økonomi findes en fremtidsorienteret dagsorden, der skal bidrage til at opnå et renere og mere konkurrencedygtigt Europa, der skal skabes sammen med de økonomiske aktører, forbrugerne, borgerne og civilsamfundsorganisationer . Den sigter mod at fremskynde den omstilling, der kræves i den europæiske grønne pagt, og samtidig bygge videre på de tiltag inden for cirkulær økonomi, der er blevet gennemført siden 2015 . Planen vil sikre, at den retlige ramme strømlines og gøres klar til en bæredygtig fremtid, samt at vi får mest muligt ud af omstillingen, men mindsker byrden herved for borgere og virksomheder.

Europa kan ikke opnå denne transformative omstilling ved at handle alene. EU vil fortsat vise vejen til en cirkulær økonomi på globalt plan og udnytte sin indflydelse, ekspertise og finansielle ressourcer til at gennemføre målene for bæredygtig udvikling for 2030 . Denne plan sigter også mod at sikre, at den cirkulære økonomi tjener mennesker, regioner og byer, at den i udstrakt grad bidrager til klimaneutralitet og udnytter potentialet i forskning, innovation og digitalisering. Den omfatter yderligere udvikling af en solid overvågningsramme , der bidrager til at måle velfærden på andre parametre end BNP.

EU-initiativer og -regler omhandler allerede i en vis udstrækning aspekter af produkters bæredygtighed enten på obligatorisk eller frivillig basis . Med direktivet for miljøvenligt design reguleres navnlig aspekter som energieffektivitet og cirkulære foranstaltninger i forbindelse med energirelaterede produkter. Samtidig har instrumenter som EU-miljømærket og EU's kriterier for grønne offentlige indkøb et bredere anvendelsesområde, men de har en mindre udtalt påvirkning, fordi de er frivillige. Der findes faktisk ikke noget omfattende sæt af krav , der skal sikre, at alle produkter, der bringes i omsætning på EU's marked, bliver stadig mere bæredygtige og i stand til at klare en test af produkternes cirkulære egenskaber.

forbedre produkters holdbarhed, genbrugelighed, opgraderingsmuligheder og reparationsmuligheder , nedbringe indholdet af farlige kemikalier i produkter og øge deres energi- og ressourceeffektivitet

Revisionen af direktivet om miljøvenligt design samt det fremtidige arbejde med specifikke produktgrupper under reglerne for miljøvenligt design eller i forbindelse med andre instrumenter vil, hvor relevant, bygge på kriterier og bestemmelser fastsat i forordningen om EU-miljømærket, tilgangen til fastsættelse af et produkts miljøaftryk og EU's kriterier for grønne offentlige indkøb. Kommissionen vil overveje muligheden for at indføre obligatoriske krav, der skal forøge bæredygtighed af både varer og tjenesteydelser. Muligheden for at indføre krav, der er forbundet med miljømæssige og sociale aspekter langs hele værdikæden, lige fra produktionsledet over produktets brug til dets afsluttede livscyklus, vil også blive vurderet nøje, bl.a. i lyset af WTO's regler. Det kan f.eks. bidrage med merværdi ved at øge produkters holdbarhed og genanvendelighed, hvis vi sikrer visse produkters og tjenesters tilgængelighed , hvilket også bidrager til social inklusion.

etablere et fælles europæisk dataområde for intelligente cirkulære anvendelsesmuligheder med data om værdikæder og produktoplysninger

Det er en væsentlig byggesten i den politiske ramme for bæredygtige produkter at styrke forbrugerne og give dem adgang til omkostningsbesparelser. Med henblik på at øge forbrugernes deltagelse i den cirkulære økonomi vil Kommissionen foreslå at gennemføre en revision af EU's forbrugerregler for at sikre, at forbrugerne modtager troværdige og relevante oplysninger om produkter på salgsstedet , herunder om produkternes levetid og om muligheden for at få foretaget reparationer, få reservedele og reparationsmanualer. Kommissionen vil også overveje yderligere at styrke beskyttelsen af forbrugerne mod grønvaskning og for tidlig forældelse , fastsætte minimumskrav for bæredygtighedsmærker/-logoer og for informationsværktøjer.

Ydermere vil Kommissionen arbejde for at etablere en ny "ret til reparation" og overveje nye horisontale materielle forbrugerrettigheder for så vidt angår adgang til reservedele eller adgang til reparation og - for IKT-udstyr og elektronik - til opgraderinger. I forbindelse med den rolle, garantier kan spille for at sørge for mere cirkulære produkter, vil Kommissionen undersøge, hvilke mulige ændringer der bl.a. kan foretages i forbindelse med revisionen af direktiv 2019/771 .

Cirkularitet er en væsentlig del af en bredere omstilling af industrien mod klimaneutralitet og langsigtet konkurrenceevne. Den kan medføre væsentlige besparelser på materialer i alle led af værdikæder og produktionsprocesser, skabe ekstra værdi og åbne op for økonomiske muligheder. Ved at skabe synergi med de mål, der er fastsat i industristrategien , vil Kommissionen skabe mulighed for større cirkularitet i industrien ved at:

vurdere mulighederne for yderligere at fremme cirkularitet i industrielle processer i forbindelse med revisionen af direktivet om industrielle emissioner , herunder integrering af praksis for cirkulær økonomi i kommende referencedokumenter om de bedste tilgængelige teknikker

støtte den biobaserede sektors bæredygtighed og cirkularitet ved gennemførelse af handlingsplanen for bioøkonomi

Den udfordring med at skabe bæredygtighed, som hidrører fra centrale værdikæder, kræver en hurtig, omfattende og samordnet indsats, som vil udgøre en integreret del af den politiske ramme for bæredygtige produkter, der er skitseret i afsnit 2. Denne indsats skal bidrage til at afhjælpe klimakrisen og til at opbygge EU's industristrategi samt de kommende strategier for biodiversitet, jord-til-bord og skove. Som en del styringen af de sektorspecifikke tiltag vil Kommissionen arbejde tæt sammen med interessenter i centrale værdikæder med henblik på at udpege forhindringer for cirkulære produkters udbredelse på markederne og at finde metoder til at nedbryde disse forhindringer.

Elektrisk og elektronisk udstyr er fortsat en af de hurtigst voksende affaldsstrømme i EU med en årlig vækstrate på 2 %. Det anslås, at mindre end 40 % af elektronikaffald genanvendes i EU . Værdien af helt eller delvist funktionelle produkter går tabt, når de kasseres, fordi de ikke kan repareres, batteriet ikke kan udskiftes, softwaren ikke længere understøttes, eller materialer, der indgår i udstyr, ikke genindvindes. Ca. to tredjedele af europæerne ville gerne fortsætte med at bruge deres digitale udstyr i længere tid, hvis udstyrets ydeevne ikke blev påvirket i nævneværdig grad .

forbedring af indsamlingen og behandlingen af affald bestående af elektrisk og elektronisk udstyr , bl.a. ved at undersøge mulighederne for en tilbagetagelsesordning, der omfatter hele EU, under hvilken man kan returnere eller sælge sine gamle mobiltelefoner, tablets og opladere tilbage

revision af EU's regler om begrænsning af anvendelsen af farlige stoffer i elektrisk og elektronisk udstyr og vejledning i forbedret overholdelse af relevante regler, herunder reglerne om registrering, vurdering, og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier samt reglerne om miljøvenligt design.

Bæredygtige batterier og køretøjer danner grundlaget for fremtidens mobilitet. For at gøre hurtige fremskridt med at forbedre bæredygtigheden af den batteriværdikæde for elektromobilitet, som er ved at opstå, og øge alle batteriers cirkulære potentiale vil Kommissionen i år fremsætte forslag til nye regler for batterier . Forslaget vil bygge på en evaluering af batteridirektivet og arbejdet i batterialliancen under hensyntagen til følgende elementer:

regler om genanvendt indhold og foranstaltninger til at forbedre indsamlings- og genanvendelsesprocenterne for alle batterier , sikre genvinding af værdifulde materialer og sørge for vejledning til forbrugerne

Kommissionen vil også fremsætte forslag om at revidere reglerne for udrangerede køretøjer med henblik på at fremme mere cirkulære forretningsmodeller ved at binde designbeslutninger sammen med udrangeringen af køretøjer , overveje at indføre en pligt til at genanvende visse materialer i visse komponenter og forbedre genanvendelseseffektiviteten . Kommissionen vil endvidere overveje, hvilke foranstaltninger der er mest effektive til at sikre indsamling og miljømæssig forsvarlig behandling af olieaffald .

EU-strategien for plast i den cirkulære økonomi har iværksat en omfattende række initiativer som reaktion på en udfordring, der giver anledning til alvorlig bekymring i befolkningen. Eftersom forbruget af plast forventes at blive fordoblet i de kommende 20 år, vil Kommissionen træffe yderligere målrettede foranstaltninger for at afhjælpe de udfordringer for bæredygtigheden, som det allestedsnærværende materiale udgør, og den vil fortsat fremme en samordnet tilgang til bekæmpelse af plastforurening på globalt plan, hvilket fremgår af afsnit 7.

Kommissionen vil sikre rettidig gennemførelse af det nye direktiv om engangsplastprodukter og fiskegrej, så problemet med plastforening i havene afhjælpes, mens vi samtidig sikrer det indre marked, navnlig for så vidt angår:

Tekstiler er den kategori af varer, der bruger fjerdeflest råmaterialer og vand, efter fødevarer, boliger og transport, og den der udleder femteflest drivhusgasser . Det anslås, at mindre end 1 % af alle tekstiler i verden genanvendes i nye tekstiler . EU's tekstilsektor, der primært består af SMV'er, er begyndt at komme sig efter en lang omstruktureringsperiode, men 60 % af værdien af det tøj, der aftages i EU, produceres andetsteds.

at anvende den nye ramme for bæredygtige produkter , som er beskrevet i afsnit 2, på tekstiler, herunder udvikle foranstaltninger for miljøvenligt design , der skal sikre, at tekstilprodukter er klar til at kunne indgå i produktkredsløbet, sikre udbredelsen af sekundære råmaterialer, modarbejde forekomsten af farlige kemikalier og give virksomheder og privatforbrugere mere magt til at vælge bæredygtige tekstiler samt let adgang til genbrugs- og reparationstjenester

Vores byggeri har en væsentlig indvirkning på mange økonomiske sektorer, på den lokale beskæftigelse og på livskvalitet. Det kræver store mængder ressourcer og tegner sig for ca. 50 % af alle de materialer, vi udvinder. Bygge- og anlægssektoren er ansvarlig for mere end 35 % af alt det affald, der genereres i EU . Det anslås, at 5-12 % af de samlede nationale drivhusgasemissioner skyldes materialeudvinding, fremstilling af byggevarer samt opførelse og renovation af bygninger . Bedre materialeeffektivitet ville kunne spare 80 % af disse emissioner .

tage stilling til byggevarers bæredygtighedspræstationer i forbindelse med revisionen af forordningen om markedsføring af byggevarer og til muligheden for at indføre krav til genanvendt indhold for visse byggevarer under hensyntagen til deres sikkerhed og funktionalitet

fremme foranstaltninger til forbedring af byggeaktivers holdbarhed og tilpasningsdygtighed i tråd med principperne for den cirkulære økonomi for bygningsdesign og udvikle digitale logbøger for bygninger

anvende niveau(er) til at integrere levetidsvurderinger i offentlige indkøb og EU's ramme for bæredygtig finansiering og udforske hensigtsmæssigheden af at fastsætte mål for reduktion af CO2-emissioner og potentialet ved CO2-lagring

Den cirkulære økonomi kan nedbringe de negative virkninger af udvinding og udnyttelse af ressourcerne på miljøet i væsentlig grad og bidrage til at genoprette biodiversiteten og naturkapitalen i Europa. De biologiske ressourcer udgør et centralt bidrag til EU's økonomi, og de vil spille en endnu vigtigere rolle i fremtiden. Kommissionen vil sigte mod at sikre, at vedvarende biobaserede materialer er bæredygtige, bl.a. som følge af tiltag i den bioøkonomiske strategi- og handlingsplan.

På trods af indsatsen på EU-plan og nationalt plan er den mængde affald, vi producerer, ikke faldet. Den årlige affaldsproduktion fra alle økonomiske aktiviteter i EU udgør 2,5 mia. ton eller 5 ton pr. indbygger om året, og hver borger producerer i gennemsnit næsten et halvt ton kommunalt affald. Afkoblingen af affaldsproduktion fra økonomisk vækst vil kræve en betydelig indsats i hele værdikæden og i hvert eneste hjem.

Udrulningen af en politik for bæredygtige produkter og omsætningen heraf til specifik lovgivning (se afsnit 2 og 3) vil være afgørende for at gøre fremskridt på området for affaldsforebyggelse. Desuden er vi nødt til at bygge videre på, styrke og sikre en bedre gennemførelse af EU's affaldslovgivning.

EU's kemikaliepolitik og -lovgivning, navnlig REACH-forordningen, tilskynder til en overgang til kemikalier, der som standard er sikre ("safe-by-design"), gennem en gradvis erstatning af farlige stoffer for bedre at beskytte borgerne og miljøet. Sekundære råmaterialers sikkerhed kan dog stadig bringes i fare, f.eks. når der fortsat findes forbudte stoffer i de genanvendte råmaterialer. For at øge tilliden til anvendelsen af sekundære råmaterialer vil Kommissionen:

samarbejde med industrien om gradvist at udvikle harmoniserede systemer til overvågning og forvaltning af oplysninger om særligt problematiske stoffer , andre relevante stoffer, navnlig med kroniske virkninger , og stoffer, der giver tekniske problemer med hensyn til nyttiggørelsen i forsyningskæderne, samt identificere disse stoffer i affald i synergi med de foranstaltninger, der er fastsat inden for den politiske ramme for bæredygtige produkter, og med ECHA's database over varer, der indeholder særligt problematiske stoffer

Det globale marked for affald er under betydelig forandring. I det seneste årti er millioner af ton europæisk affald blevet eksporteret til lande uden for EU, ofte uden at der er taget tilstrækkeligt højde for korrekt affaldsbehandling. I mange tilfælde medfører eksport af affald både negative miljø- og sundhedsmæssige konsekvenser i bestemmelseslandene og tab af ressourcer og økonomiske muligheder for genanvendelsesindustrien i EU. Nylige importrestriktioner, som visse tredjelande har indført, har vist, at EU er alt for afhængig af udenlandsk affaldsbehandling, men de har også fået genanvendelsesindustrien til at øge sin kapacitet og værdien af affald i EU.

En grundig gennemgang af EU's regler om overførsel af affald vil gøre det lettere at forberede genbrug og genanvendelse af affald i EU. Gennemgangen vil også sigte mod at begrænse eksport af affald, der har skadelige miljø- og sundhedsmæssige virkninger i tredjelande, eller som kan behandles inden for EU's grænser , ved at fokusere på bestemmelseslande, problematiske affaldsstrømme, typer affaldsoperationer, der giver anledning til bekymring, og håndhævelsesforanstaltninger til bekæmpelse af ulovlige overførsler. Kommissionen vil også støtte foranstaltninger på multilateralt, regionalt og bilateralt plan for at bekæmpe miljøkriminalitet, navnlig i form af ulovlig eksport og ulovlig handel , styrke kontrollen med overførsler af affald og forbedre bæredygtig affaldshåndtering i disse lande.

I perioden 2012-2018 voksede antallet af job med tilknytning til den cirkulære økonomi i EU med 5 % og nåede op på omkring 4 millioner . Cirkularitet kan forventes at have positive nettovirkninger for jobskabelsen, forudsat at arbejdstagerne tilegner sig de færdigheder, som er nødvendige for den grønne omstilling. Potentialet i den sociale økonomi , der indtager en pionerrolle ved skabelsen af job med tilknytning til den cirkulære økonomi, vil blive styrket yderligere af de gensidige fordele, som følger af støtten til den grønne omstilling og en styrket social inklusion, navnlig i henhold til handlingsplanen for gennemførelse af den europæiske søjle for sociale rettigheder .

Kommissionen vil også udnytte potentialet i EU's finansieringsinstrumenter og fonde til at støtte de nødvendige investeringer på regionalt plan og sikre, at alle regioner drager nytte af omstillingen. Ud over oplysning, samarbejde og kapacitetsopbygning vil fondene under samhørighedspolitikken hjælpe regionerne med at gennemføre strategier for den cirkulære økonomi og styrke deres industrier og værdikæder. For regioner i den yderste periferi og øregioner , som er afhængige af import af ressourcer, producerer store mængde affald som følge af turisme og eksporterer affald, vil der blive fundet skræddersyede løsninger, der passer til en cirkulær økonomi. Mekanismen for retfærdig omstilling , der foreslås som en del af investeringsplanen for et bæredygtigt Europa, og InvestEU vil kunne yde støtte til projekter med fokus på den cirkulære økonomi.

Synergierne mellem den cirkulære økonomi og reduktionen af drivhusgasemissioner bør intensiveres for at opnå klimaneutralitet. Kommissionen vil:

For at tilskynde til udbredelsen af CO 2 -fjernelse og øget cirkularitet med hensyn til CO 2 , idet biodiversitetsmålene overholdes fuldt ud, vil Kommissionen se nærmere på udviklingen af et regelsæt for certificering af CO 2 -fjernelse på grundlag af et robust og gennemsigtigt CO 2 -regnskab til overvågning og verificering af ægtheden af CO 2 -fjernelser.

For at fremskynde den grønne omstilling er det nødvendigt med omhyggelige foranstaltninger af afgørende betydning til styring af finansieringen i retning af mere bæredygtige produktions- og forbrugsmønstre. Kommissionen har i den forbindelse allerede iværksat en række initiativer, herunder integrationen af målet om cirkulær økonomi i EU's klassificeringsforordning og udførelsen af det forberedende arbejde med EU-miljømærkekriterierne for finansielle produkter . Finansieringsplatformen for den cirkulære økonomi vil fortsat yde vejledning til projektledere om cirkulære incitamenter, kapacitetsopbygning og finansiel risikostyring. EU's finansielle instrumenter såsom SMV-garantier under den nuværende ramme og InvestEU mobiliserer fra 2021 privat finansiering til støtte for den cirkulære økonomi. Kommissionen har endvidere foreslået en ny egen indtægt for EU-budgettet baseret på mængden af plastemballageaffald, der ikke genanvendes . Herudover vil Kommissionen:

fortsat tilskynde til en bredere anvendelse af veludformede økonomiske instrumenter som f.eks. miljøbeskatning, herunder deponerings- og forbrændingsafgifter , og give medlemsstaterne mulighed for at anvende momssatser til at fremme aktiviteter vedrørende den cirkulære økonomi, som er målrettet slutforbrugerne, navnlig reparationstjenester .

Det vil kun lykkes for EU, hvis vores indsats også medfører en global omstilling til en retfærdig, klimaneutral, ressourceeffektiv og cirkulær økonomi. Der er et stigende behov for at fremme drøftelserne om definitionen af et "sikkert spillerum", hvor anvendelsen af forskellige naturressourcer ikke overskrider visse lokale, regionale eller globale tærskler, og hvor miljøpåvirkningerne forbliver inden for klodens begrænsninger.

For lande, der kan forvente at tiltræde EU, vores nærmeste naboer i syd og øst, nye vækstøkonomier og vigtige partnere i hele verden vil nye bæredygtige modeller åbne op for forretnings- og beskæftigelsesmuligheder og samtidig styrke forbindelserne til de europæiske økonomiske aktører .

For at støtte en global omstilling til en cirkulær økonomi vil Kommissionen:

Kommissionen vil også ajourføre overvågningsrammen for den cirkulære økonomi . Ved i så stor udstrækning som muligt at bygge på europæisk statistik vil der i de nye indikatorer blive taget hensyn til fokusområderne i denne handlingsplan og de indbyrdes forbindelser mellem cirkularitet, klimaneutralitet og målsætningen om nulforurening. Samtidig vil projekter under Horisont Europa og Copernicusdata forbedre metoderne til måling af cirkularitet på forskellige niveauer, som endnu ikke er afspejlet i de officielle statistikker.

Omstillingen til en cirkulær økonomi vil være systemisk, dybtgående og transformativ i og uden for EU. Den vil til tider være forstyrrende, så den er nødt til at være retfærdig. Den vil kræve, at alle interessenter på alle niveauer - europæisk, nationalt, regionalt, lokalt og internationalt - tilpasser sig og samarbejder.

Kommissionen opfordrer derfor EU's institutioner og organer til at godkende denne handlingsplan og aktivt bidrage til dens gennemførelse, og den opfordrer samtidig medlemsstaterne til at vedtage eller ajourføre deres nationale strategier, planer og foranstaltninger for den cirkulære økonomi i lyset af Kommissionens ambition. Herudover anbefaler Kommissionen, at den cirkulære økonomi indgår i debatten om Europas fremtid og som et regelmæssigt emne i borgerdialoger.

# data[].attributes.attachment_link.description
Bruxelles, den 11.3.2020 COM(2020) 98 final MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET En ny handlingsplan for den cirkulære økonomiFor et renere og mere konkurrencedygtigt Europa Vi har kun én Jord, men inden 2050 vil vi forbruge, som om vi havde tre .

# data[].attributes.headline
Film My little Big farm (Trailer) kan købes

# data[].attributes.subject
Film My little Big farm (Trailer) kan købes

# data[].attributes.attachment_link.title
THE BIGGEST LITTLE FARM - Official Trailer

# data[].attributes.body
Her kan man se, hvordan EU´s taksonomier passer ind i ESG

# data[].attributes.headline
Brug appen Climaider til at beregne eget forbrug

# data[].attributes.subject
Brug appen Climaider til at beregne eget forbrug

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Før brugte jeg et par timer hver måned på at indsamle, -scanne og -sende data til mit klimaregnskab. Med Climaider tog opsætningen kun 10 minutter, én gang. Samtidig får jeg langt mere detaljerede resultater og har endelig en rapport til kunder, banken m.fl., som jeg kan bruge til at dokumentere effekten af de grønne tiltag jeg hele tiden tager.

Tina Bülow - RealMæglerne

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi hjælper virksomheder med CO2-beregning, CO2-regnskab og CO2-reduktion. Alt sammen i én platform.

# data[].attributes.attachment_link.title
Business Model Canvas Værktøjskassen til innovation og entreprenørskab i undervisningen

# data[].attributes.attachment_link.description
Skabelonen i Business Model Canvas består af en række byggesten, som er indbyrdes afhængige og har indflydelse på hinanden. Skabelonen afspejler ikke en lineær proces, men opfordrer de studerende til at arbejde med de forskellige elementer løbende og i en iterativ proces.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Genbrug af næringsstoffer er en del af kredsløbstankegangen i økologien. Det sker allerede i dag, når den økologiske landmand gøder sine marker med husdyrgødning. Men hvis økologer skal frigøre sig for at bruge konventionel husdyrgødning og det økologisk areal skal vokse, er der brug for flere næringsstoffer til det økologiske jordbrug. Derfor er der stort fokus på øget recirkulering af næringsstoffer fra det øvrige samfund og på at finde nye alternative gødninger, som økologerne kan bruge.

Artiklens indhold:

Hvorfor recirkulering?

Ressourcer skal anvendes effektivt med et minimum af forurening og spild, og der skal genbruges og recirkuleres, hvor det er muligt.

Det er i tråd med økologiens kredsløbsprincip. Genanvendelse af næringsstoffer fra forskellige rest- og affaldsprodukter er således en væsentlig del af økologien, under forudsætning af, at det foregår miljø- og sundhedsmæssigt forsvarligt.

Det har i landbruget været helt naturligt i århundrede at genanvende næringsstoffer ved at gøde marker med husdyrgødning - som jo er et restprodukt fra mælke- og kødproduktionen. Men hvis økologer skal gøre sig fri fra at bruge konventionel husdyrgødning, og/eller hvis det økologisk areal skal vokse, er der brug for endnu flere næringsstoffer til det økologiske jordbrug.

Derfor er der stort fokus på øget recirkulering af næringsstoffer fra det øvrige samfund og på af den vej at finde nye alternative gødninger, som økologerne kan bruge.

Der er mange muligheder for at få næringsstoffer tilbage til jorden. Men det er vigtigt, at der sammen med næringsstofferne ikke kommer skadelige og farlige stoffer tilbage til jorden.

Kredsløbstankegangen i det økologiske landbrug

Et landbrug er ikke et lukket kredsløb. Næringsstoffer fjernes fra gården, når høstede afgrøder og produkter fra husdyr sælges. Derfor er der også behov for, at der tilbageføres næringsstoffer til gården i langt højere grad end det sker i dag.

I den konventionelle produktion er det muligt at tilføre nye næringsstoffer i form af både traditionel kunstgødning, organisk gødning, spildevandsslam mv. Den økologiske landmand er derimod mere begrænset i sine handlemuligheder, da kunstgødning og spildevandsslam ikke er muligheder i økologisk produktion.

Derfor er det ofte nødvendigt for økologiske landmænd, der ikke selv har husdyr, at købe husdyrgødning fra andre landmænd. Helst fra andre økologer, og hvis det ikke er muligt, er det tilladt at bruge en vis mængde konventionel husdyrgødning på økologiske marker. Se mere i afsnittet "Gødningsregler for økologer".

Når økologer vælger gødning, må de foruden økologisk gødning - det vil sige økologisk husdyrgødning og -grøngødning - bruge næringsstoffer fra produkter, der er på økologivejledningens positivliste, bilag 2. I bilag 2 kan man se, om et givent gødningsprodukt er tilladt.

Lyt til podcasten om recirkulering på bedriften

Recirkulering af næringsstoffer kan foregå på mange måder. Økologisk landmand Bertel Hestbjerg har tre recirkuleringsloop på sin bedrift.

Kredsløbsprincip versus forsigtighedsprincip

Indimellem "slår" økologiens kredsløbstanke sig på et andet af økologiens grundprincipper, nemlig forsigtighedsprincippet. Hvor kredsløbsprincippet vil recirkulere, skabe nye gødningskilder og er "moderne" i sit udtryk, bekymrer forsigtighedsprincippet sig om potentielt forurenende indholdsstoffer og fysiske urenheder. Forsigtighedsprincippet kan i nogen grad synes at modarbejde den politiske velvilje, der er på området, og som ønsker mere økologi hurtigt.

Læs mere om emnet i Økologiens paradoks - refleksioner om cirkulær produktion og økologisk tankegang .

Gødningsregler for økologer

Hvis man som økolog skal kunne tilføre ikke-økologisk gødning - det gælder både konventionel husdyrgødning og recirkulerede gødninger fra by, industri mv. - skal man kunne dokumentere, at man har gjort en indsats for at skaffe økologisk gødning.

Man skal kunne dokumentere at man selv har forsøgt at skaffe en del af det kvælstof, der er brug for i produktionen. For eksempel via kvælstoffikserende bælgplanter, kløvergræs og efterafgrøder. Når man har gjort, hvad man kan - inden for rimelighedens grænser - kan man søge næringsstoffer fra ikke-økologiske kilder. Der findes en lang række recirkulerede gødningsprodukter, og der kommer flere til hvert eneste år.

Vidste du at...
På ØKO-GØDNINGSBØRSEN kan du få overblik over gødninger godkendt til økologisk brug, lovgivning på området og hvordan de forskellige produkter anvendes.

Man har fra økologierhvervets side ønsket at begrænse brugen af konventionel husdyrgødning, for i stedet for at øge andelen af økologisk gødning samtidig med, at man fokuserer på næringsstofopbygning via sædskiftet og på at få flere recirkulerede næringsstoffer. Fra august 2022 er der derfor indført en model, der reducerer muligheden for at bruge ubehandlet konventionel husdyrgødning, samtidig med at man øger muligheden for at bruge ikke-økologisk gødning fra recirkulerede kilder.

Gødningsreglerne er besluttet via Brancheanbefalingerne og er altså supplerende krav til EU-lovgivningen. I praksis er alle producenter, der producerer mælk og kød samt foder og strøelse til mælke- og kødproducenter omfattet af Brancheanbefalingerne.
Kvælstofgødning til økologiske arealer:

Oversigt over forskellige slags N-gødninger økologerne må bruge på certificeret økologiske landbrugsarealer, der er underlagt brancheanbefalingerne.

Pilene i ovenstående figur angiver mængden af tilladt gødning inden for forskellige typer af gødning

Grøn pil: brug af økologiske gødninger op til gældende tilskudsbegrænsning.

Brune pile: brug af økologiske eller recirkulerede gødninger fra Økologivejledningens bilag 2.

Blå pil: tilladt tilført mængde af ubehandlet konventionel husdyrgødning.

Gule pile: tilladt tilført mængde af afgasset konventionel husdyrgødning.

Som det fremgår af figuren, har man lov til at bruge mere konventionel husdyrgødning, hvis det er afgasset i et biogasanlæg. Årsagen til dette er, at der i biogasanlægget også tilføres flere andre produkter, der er recirkulerede både fra landbruget (fx afgrøderester, grøngødning, halm) og/eller fra samfundet (fx kildesorteret madaffald og restprodukter fra andre fødevareproduktioner). Man forventer på den måde at understøtte biogasanlæg generelt samtidig med, at man fremmer recirkulering af rest- og affaldsprodukter, der kan bruges som gødning på økologiske landbrugsarealer.

Særligt akut er behovet for at finde næringsstoffer til de økologiske landbrug, som er placeret i de områder af Danmark, hvor der ikke findes så mange husdyr. Det vil sige i det meste af Østjylland og i resten af Danmark øst for Lillebælt. Hvorimod der i Vest- Syd- og Nordjylland er et stort husdyrtryk og dermed ikke det store behov for alternative næringsstoffer.

Læs mere i rapporten Cirkulær økonomi: Nye værdikæder kan øge næringsstofforsyning til økologien om skævvridning af husdyrfordelingen i Danmark og økologiens behov for flere næringsstoffer. Rapporten belyser særligt madaffald fra byerne ud fra et værdikædeperspektiv:

Biogasanlæg - Sådan fungerer et anlæg:

Næringsstoffer retur fra by til land

Der er stort opmærksomhed på, hvilke muligheder der er for recirkulering af næringsstoffer fra by til land. I den sammenhæng, der det vigtigt at fokusere på, at de næringsstoffer, der skal føres tilbage til landbruget, er af en kvalitet, så de kan anvendes i den økologiske produktion. Bl.a. ser man store potentialer i at bruge madaffald.

For at kunne bruge madaffald som gødning, skal det hygiejniseres. Det sker ved opvarmning i et forbehandlingsanlæg. Her frasorteres også plast og andre fysiske urenheder, hvorefter det afgasses i et biogasanlæg.

Næringsstoffer gennem produktions- og forbrugskæden skal i videste muligt "samles op" og føres retur til landbruget.

Fra madaffald til ressource

Tidligere blev alt husholdningsaffald brændt af på et affaldsforbrændingsanlæg, og energien nyttiggjort især som fjernvarme. Men der er mulighed for at få endnu mere værdi ud af affaldet og fra 1. januar 2023 skal alle landets kommuner foretage indsamling og sortering af affald i ti fraktioner. En af fraktionerne er madaffald.

I stedet for at ende i et forbrændingsanlæg og "gå op i røg", kan de næringsstoffer, der findes i madaffaldet, recirkuleres via afgasning i et biogasanlæg og på ny blive til gavn for afgrøder i stedet for at gå tabt. Samtidig produceres der vedvarende energi.

Et vigtigt skridt i den grønne omstilling er, at der arbejdes i retning af en mere cirkulær produktion, hvor man ser på affald som en ressource fremfor som et problem, der skal afskaffes.

Fysiske urenheder og uønskede stoffer i affaldet

Kvaliteten af gødningen fra madaffald afhænger af, hvor god den enkelte borger er til at kildesortere sit affald. Det er problematisk, hvis uønskede stoffer og urenheder fra madaffald ender på markerne.

For at kunne bruge madaffald som gødning, skal det hygiejniseres. Det sker ved opvarmning i et forbehandlingsanlæg. Her frasorteres også de plastposer, som affaldet er indsamlet i, og andre urenheder, der ved en fejl er endt i det organiske affald. Efter forbehandlingsanlægget sendes det organiske affald videre til et biogasanlæg. I biogasanlægget blandes affaldet typisk sammen med husdyrgødning og andre restprodukter, som tilsammen udgør biomassegrundlaget for den gødning, der tilbageføres til landbrugsarealerne.

Jo bedre borgerne er til at sortere deres affald rigtigt og ikke blande alle mulige fraktioner sammen, jo lettere og mere sikkert at det at genanvende næringsstofferne framadaffald på de økologiske marker.

Læs mere om madaffald som gødning.
Tungmetaller: Foruden indsamlingsposer kan madaffald også indeholde en række andre forurenende stoffer. Tungmetaller, som der er skærpede grænseværdier for i økologisk lovgivning, udgør ikke umiddelbart et problem.

Plast og mikroplast mv.: Særligt plast og mikroplast og potentielt også andre miljøfremmede stoffer kan være problematiske for gødningens kvalitet. Der findes for nuværende ingen lovgivning med grænseværdier for tildeling af mikroplast til landbrugsjord. Ligesom der mangler viden om, hvor store mængder mikroplast, der findes i afgasset madaffald, og hvad konsekvenserne ved tilførsel af store mængder mikroplast til landbrugsjord kan være.

Gødningspotentialet i madaffald

Der foretages i 2023 et arbejde med at kortlægge, hvad madaffaldet egentlig kan flytte for økologien i form af næringsstoffer til nye økologiske arealer eller som erstatning for konventionelle alternativer. Det er ikke let at estimere mængder, og beregningerne kommer til at bygge på en række antagelser.

De næringsstoffer, der kan tilbageføres til landbruget via madaffald, er ikke i nærheden af at kunne fordoble det økologiske areal. Det er blot ét af de håndtag, økologien skal skrue på, hvis der skal være næringsstoffer nok til en fordobling af det økologiske areal. Madaffald er dog sammen med andre rest- og affaldsprodukter, som kan genanvendes til gødningsformål centralt i omstillingen af mindsettet i forhold til, hvor den økologiske sektor i fremtiden skal finde deres gødningskilder.

Andre restprodukter som gødning i økologien

Foruden afgasning af madaffald og recirkulering via biogasanlæg anvendes også en del andre restprodukter til gødningsformål i økologien. Det drejer sig for eksempel om

Kød- og benmel

Restprodukter fra en række andre fødevareproduktioner som fx kartoffelmels-, sprit- gær-, sukker- og foderproduktioner.

Træaske og have-parkaffald

Tjek øko-gødningsbørsen og se, hvad der må bruges.

Du kan også læse mere om recirkulering af næringsstoffer fra rest- og affaldsprodukter i økologisk landbrugsproduktion på https://videnplatformen.dk/planteavl/.

Fosfor - muligheder for recirkulering

Fosfor (P) er et vigtigt plantenæringsstof, som udvindes i miner i bl.a. Marokko, Mellemøsten, Kina og Rusland. Fosfor er en ikke-fornybar ressource, som man for nogle år siden forventede ville slippe op inden for en overskuelig årrække. Det er imidlertid en myte, at fosforreserven er ved at slippe op, og med øget fokus på recirkulering og genanvendelse af fosforressourcen til jordbrugsformål, er der nok til de næste mange år. Men det er vigtigt at arbejde på at genbruge fosfor, så der også på lang sigt er de nødvendige fosforforsyninger til rådighed i verden til fremtidige generationers fødevareproduktion

Læs mere her: Myte: I løbet af få årtier løber vi tør for fosfor (icoel.dk)

Der findes flere muligheder for at recirkulere fosfor - både fra madaffald, men også fra spildevandsslam, hvor Struvit, som er et fosforholdigt, mineralsk restprodukt er godkendt som gødning på økologiske arealer.

Spildevandsslam er ikke godkendt til økologisk produktion, selvom det i manges øjne vil passe godt ind i økologien at genbruge den affaldsressource også. Spildevandsslam har et stort indhold af plantenæringsstoffer og kulstof, og det anvendes derfor i stor stil som gødning på konventionelle landbrugsarealer.

EU´s økologiregler tillader ikke brugen på økologiske marker af hensyn til økologiens forsigtighedsprincip, da spildevandsslam kan indeholde miljøfremmede stoffer, tungmetaller og for eksempel PFAS.

Miljøstyrelsen vurderer dog, at der ikke er nogle miljømæssige farer ved at bruge spildevandsslam som gødning, hvis det overholder nogle givne grænseværdier. Man har i dag stor viden om slam, og samtidigt er kvaliteten af produktet blevet markant forbedret gennem de seneste årtier. Man undersøger løbende, om man på forsvarlig vis kan godkende brug af spildevandsslam og andre ikke-godkendte restprodukter som gødning på økologiske marker.

Se her: Konference om Fremtidens Landbrug - Tema 3: Recirkulering af næringsstoffer fra byerne - YouTube

Få mere at vide

Tekst af: Innovationscenter for Økologisk Landbrug

Redigering: Landbrug & Fødevarer Økologi

Faglig kvalitetssikring: Innovationscenter for Økologisk Landbrug

Opdateret: 2023

# data[].attributes.attachment_link.description
Få mere at vide om recirkulering af næringsstoffer i økologisk landbrug. Læs om kredsløbstankegangen, madaffald som gødning, og recirkulering af fosfor.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Fra affald til ressource

Tidligere blev alt husholdningsaffald brændt af på et affaldsforbrændingsanlæg, og energien nyttiggjort især som fjernvarme. På den måde er afbrænding af affald med til at reducere forbruget af fossile brændsler, men der er mulighed for, at vi kan få endnu mere værdi ud af affaldet.

I stedet for at ende i et forbrændingsanlæg kan de næringsstoffer, der findes i madaffald recirkuleres via et biogasanlæg og på ny blive til gavn for afgrøder i stedet for at gå tabt ved afbrænding samtidig med, at der produceres vedvarende energi. Et skridt på vejen til, at det kan lade sig gøre er, at kommunerne indfører kildesortering af husholdningsaffaldet hos de enkelte borgere.

Potentialer ved kildesorteret organisk affald

Mange kommuner har indført eller er i gang med at indføre ordninger, hvor borgerne skal sortere deres madaffald. Det betyder, at man i hver husstand har bestemte skraldespande, der udelukkende er til organisk affald så som madrester, kaffegrums, æggeskaller og kartoffelskræller.

For at udnytte næringsstofferne i det kildesorterede husholdningsaffald bedst muligt, skal affaldet være sorteret korrekt. Det er vigtigt for at begrænse mængden af uønskede stoffer, som efterfølgende kan ende på markerne. Endvidere er det nødvendigt at fjerne bl.a. de plastposer som affaldet er indsamlet i og andre urenheder, der ved en fejl kan ende i det organiske affald. Det sker i et såkaldt forbehandlingsanlæg, før det organiske affald kan komme i et biogasanlæg.

Sådan fungerer et biogasanlæg

Det kildesorterede organiske affald eller andre restprodukter kan omdannes til gødning i et biogasanlæg. Det sker ved en biologisk nedbrydning af organiske stoffer - biomassen - under anaerobe (iltfrie) forhold. Det er en kompliceret proces, der foregår ved hjælp af nogle naturligt forekommende bakterier.

Nedbrydningen sker i tre faser:

hydrolyse

syredannelse

metandannelse

Hydrolyse: Under hydrolysen bliver proteiner, kulhydrater og fedtstoffer nedbrudt til mindre molekylære stoffer i form af aminosyrer og langkædede fedtsyrer. Det er bestemte bakterier, der nedbryder de forskellige organiske fraktioner til mindre dele.

Syredannelse: Denne proces bliver kaldt for gæring eller fermentation. I denne fase bliver de mindre molekylære stoffer nedbrudt af andre bakterier. 50 pct. bliver omdannet til eddikesyre, 20 pct. til kuldioxid og 30 pct. til brint.

Metandannelse: I sidste fase er det de såkaldte metanogene bakterier, der producerer biogas, som er en blanding af metan (CH ₄) og kuldioxid (CO ₂).

Biogassen kan anvendes som brændstof i gasmotorer - enten til produktion af el og varme eller i biler og busser. Den afgassede biomasse bruges som gødning. I biogasanlægget sker der en omdannelse af biomassen, så den er et bedre og mere miljøvenligt gødningsprodukt, da en større del af kvælstofindholdet er tilgængeligt for planter. Det er fordi, der i biogasanlægget sker en mineraliseringsproces ligesom der sker i jorden.
Læs mere om mineralisering og andre nedbrydningsprocesser i jorden her.

For at den afgassede biomasse fra biogasanlæg kan bruges som gødning på økologiske marker, er det vigtigt, at den overholder de økologiske regler om, hvilke biomasser, der må anvendes og hvilke indholdsstoffer der må være i gødningen. Derudover skal de generelle grænseværdier for tungmetaller og andre stoffer overholdes i det organiske affald, inden det tilføres til biogasanlægget.

Udover at have et gødningspotentiale så er biogas en vedvarende energikilde, som kan erstatte fx benzin, dieselolie eller naturgas og dermed reducere forbruget af fossile brændsler og vores udledning af CO ₂. Læs mere om økologi og klima her.

Fosfor - en knap ressource

Fosfor (P) er et essentielt vigtigt stof for alle levende organismer - herunder også et vigtigt plantenæringsstof i landbrugsproduktionen. Fosfor udvindes bl.a. i miner i Marokko, Mellemøsten, Kina og Rusland. Fosfor er en ikke-fornybar ressource, som man for nogle år siden forventede ville slippe op inden for en overskuelig årrække. Man vurderer, at de kvalitetsmæssigst bedste fosforreserver kun rækker til de næste 50 års forbrug, men fosforreserver af dårligere og mere forurenende kvaliteter måske rækker 100 til 200 år ud i fremtiden. Derfor er det vigtigt allerede nu at arbejde på at genbruge fosfor, så der også på lang sigt er de nødvendige fosforforsyninger til rådighed i verden til fremtidens fødevareproduktion. Der findes flere muligheder for at recirkulere fosfor - både fra kildesorteret husholdningsaffald, fra det organiske affald fra fødevareindustrien og fra spildevandsslam.

Genanvendelse af fosfor i spildevandsslam på økologiske marker

Spildevandsslam har et stort indhold af næringsstoffer, som fosfor, kvælstof og kalium, ligesom det indeholder en lang række mikro-næringsstoffer samt store mængder organisk stof. Derfor kan man med fordel anvende det som gødning på markerne, hvis ikke slammet indeholder væsentlige mængder af miljøskadelige stoffer. Gødning fra spildevandsslam kaldes biogødning.

I dag tillader EU´s økologiregler ikke, at man bruger spildevandsslam på økologiske marker, selv om det ville være fint i tråd med økologiens principper om genanvendelse og kredsløb. Det skyldes hensynet til økologiens forsigtighedsprincip, da spildevandsslam kan indeholde miljøfremmede stoffer og tungmetaller.

Miljømæssigt vurderer Miljøstyrelsen dog ikke, at der ikke nogen farer ved at bruge spildevandsslam som gødning, hvis det overholder grænseværdier for forskellige kemiske stoffer, der kan være i slammet.

Man har i dag en stor viden om slam, og kvaliteten af spildevandsslam er blevet markant forbedret gennem de seneste årtier. Man undersøger derfor i disse år, hvordan man på forsvarlig vis kan få godkendt brug af spildevandsslam på økologiske marker.

I markforsøg på Københavns Universitets forsøgsmarker har man tilført slam svarende til 130 års dosis, og der har endnu ikke vist sig kritisable forhold til livet i jorden og ophobning af tungmetaller. Det tyder således på, at godt renset spildevandsslam er forsvarligt at bruge og derfor en mulig gødningskilde for fremtiden.

En anden mulighed for at genanvende fosfor fra rensningsanlæg er at udfælde den fosfor, der typisk aflejres i rør og pumper på rensningsanlæg og som volder problemer for anlæggene. Det er dog dyrt at gøre og der mangler udvikling af teknikker, så det økonomisk kan betale sig.

En mulig løsning på at få spildevandsslam gjort sikkert

På Aarhus Universitet arbejder forskere på at finde metoder, så man kan få spildevandsslam direkte ud på markerne på en måde, så man undgår at muligt indhold af miljøfremmede organiske stoffer fra spildevandet kommer i kontakt med afgrøder, der skal bruges til fødevarer.

Metoden kalder de "double-loop-princippet" og går ud på, at spildevandsslam i første omgang bruges til at gøde en afgrøde, som ikke skal bruges som fødevarer, men udelukkende som biomasse, der skal i et biogasanlæg. I biogasanlægget bliver biomassen omdannet til afgasset biomasse og renset for eventuelle problematiske stoffer og kan derefter bruges som gødning på afgrøder til foder og fødevarer. Udfordringen ved metoden er, at den kræver, der anvendes landbrugsareal, som dermed tages ud af drift til produktion af foder eller fødevareproduktion. På Samsø er de ved at etablere et biogasanlæg, der skal bruges til at producere biomasse til gødning efter "double-loop princippet.

Gødningskatalog

For den enkelte økologiske landmand er det vigtigt at vide præcis, hvilke næringsstofkilder det allerede er tilladt at bruge i økologien i dag, og hvilke der endnu ikke er tilladte eller egner sig til at blive brugt. Derfor er der udviklet et online økologisk gødningskatalog, hvor landmænd kan finde organiske restprodukter i deres lokalområder, som kan anvendes i det økologiske jordbrug. Se gødningskataloget her.

Samfundsfokus på øget recirkulering og genanvendelse

Der er i Danmark og EU fokus på "cirkulær bioøkonomi", som handler om øget genanvendelse og udvikling af et ressourceeffektivt Europa. I Danmark kom regeringen i 2013 med en Ressource-strategi "Danmark uden Affald" og i 2014 en ressourceplan for affald. Her er det overordnede mål, at halvdelen af Danmarks husholdningsaffald skal genanvendes fra 2022. Et mål, som understøtter den økologiske jordbrugssektors behov for øget recirkulering af næringsstoffer.

I 2013 blev der også nedsat et Bioøkonomipanel, der rådgiver regeringen om, hvordan man bedst muligt fremmer bioøkonomien i Danmark. Og på Århus Universitet oprettede man i 2017 Center for Bioøkonomi. Her forsker man i bioøkonomiske løsninger på fremtidens udfordringer.

Bioøkonomien omfatter produktion af vedvarende biologiske ressourcer og omdannelsen af disse ressourcer og deres affaldsstrømme til produkter, som har en værdi f.eks. til mad, foder, biobaserede produkter eller bioenergi. Bioøkonomien har bl.a. fokus på at fremme en ressourceeffektiv anvendelse af biomasse til foder, fødevarer, biomaterialer og bioenergi.

Bioøkonomipanelet har bl.a. samlet en række anbefalinger til, hvordan vi fremskaffer fremtidens proteiner til mennesker og dyr, så vi kan blive selvforsynende med proteiner i stedet for at importere soja fra lande langt væk fra Danmark. Læs her Bioøkonomipanelets rapport om fremtidens proteiner.

En af metoderne til at skaffe mere protein er bioraffinering. Det er en ny metode, som man har store forventninger til at få til at fungere i praksis. Ved bioraffinering kan man fra f.eks. kløvergræs udvinde proteiner, der kan bruges til foder til grise og fjerkræ - samtidig med at restprodukterne kan recirkuleres som gødning via biogasanlæg, som udvinder energien.

Det er hensigten at et større fokus på den bioøkonomiske tankegang i samfundet vil føre til øget produktion af bæredygtig biomasse, så det samlede pres på vores ressourcer, miljøet og klimaet kan reduceres.

Her kan du læse Landbrug & Fødevarers forslag til, hvordan fødevareklyngen kan bidrage til fremtidens cirkulære bioøkonomi.

Litteratur

Aarhus Universitet 2019, CBIO Aarhus Universitets Center for Cirkulær Bioøkonomi, Aarhus, læs her.

Det Nationale Bioøkonomipanel 2018, Anbefalinger fra bioøkonomipanelet - Proteiner for fremtiden, Miljø- og Fødevareministeriet, læs her.

Energistyrelsen 2017, Energistatistik 2017, København, læs her.

Foreningen Biogasbranchen 2019, Om biogas, læs her.

Jørgensen PJ 2009, Biogas - grøn energi, Det Jordbrugsvidenskabelige fakultet Aarhus Universitet, 2. udgave

Laursen C 2018, Opdateret version 3.1 af ''Værktøj til valg af gødninger til de økologiske marker', SEGES Landbrug & Fødevarer, Aarhus, læs her.

Litteratur

Energistyrelsen: Energistatistik 2015
Foreningen Biogasbranchen: Om biogas, 2017
Holdensen, L: Flere næringsstoffer tilbage fra by til land, Økologisk Nyhedsbrev maj 2014
Jørgensen PJ, 2009: Biogas - grøn energi, Det Jordbrugsvidenskabelige fakultet, Aarhus Universitet, 2. udgave
Nielsen, Bruno Sander, 2014: Recirkuleringspotentiale og aktuelle muligheder, Oplæg ved temadag om recirkulering 9. april 2014
Økologisk Landsforening, 2014, Gødningskataloget http://okologi.dk/landbrug/viden/goedningskataloget

Litteratur

Energistyrelsen: Energistatistik 2015
Foreningen Biogasbranchen: Om biogas, 2017
Holdensen, L: Flere næringsstoffer tilbage fra by til land, Økologisk Nyhedsbrev maj 2014
Jørgensen PJ, 2009: Biogas - grøn energi, Det Jordbrugsvidenskabelige fakultet, Aarhus Universitet, 2. udgave
Nielsen, Bruno Sander, 2014: Recirkuleringspotentiale og aktuelle muligheder, Oplæg ved temadag om recirkulering 9. april 2014
Økologisk Landsforening, 2014, Gødningskataloget http://okologi.dk/landbrug/viden/goedningskataloget

# data[].attributes.attachment_link.title
Recirkulering af næringsstoffer i økologisk produktion

# data[].attributes.attachment_link.description
Genbrug af næringsstoffer er en del af kredsløbstankegangen i økologien. Det sker allerede i dag, når landmanden bruger husdyrgødning på markerne for at give næ...

# data[].attributes.headline
CIRKULÆR ØKONOMI – VIDEN OG VEJE TIL FORANDRING I DEN BÆREDYGTIGE UDVIKLING AF LANDBRUGET

# data[].attributes.subject
CIRKULÆR ØKONOMI – VIDEN OG VEJE TIL FORANDRING I DEN BÆREDYGTIGE UDVIKLING AF LANDBRUGET

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Projektansvarlig: Søren Bisp

De forventede resultater fra projektet bliver offentliggjort på denne internetside:
4. kvartal. Projektets resultater stilles gratis til rådighed

Introduktion: Formålet er at øge landmandens handlemuligheder for forretning og miljøgevinster i den cirkulære økonomi for såvel økologisk som konventionel landbrugsproduktion. Målet er at levere viden om omstilling til cirkulær økonomi og demonstrere veje til forandring, muligheder for forretning og retning for ledelsen i den bæredygtige udvikling af landbruget.

Det er afgørende at etablere et fakta- og vidensbaseret afsæt for de forretningsorienterede handlemuligheder, der skal styrke den cirkulære økonomi. Derfor videreudvikles de metoder og datakilder, der danner baggrund for at udarbejde en individuel bedriftsprofil for cirkulær økonomi. Denne profil er landmandens grundlag for optimering og ledelse af de ressourcer og materialer, der strømmer gennem virksomheden. Der udarbejdes bedriftsprofiler for cirkulær økonomi for forskellige produktionsformer. Målsætningen om en markant stigning af det økologiske areal stiller nye krav, og det belyses, hvilken rolle cirkulær økonomi kan have i denne sammenhæng bl.a. ved genanvendelse af sidestrømme fra andre fødevareproduktioner til brug som gødning til økologiske afgrøder. Der er verden over stort fokus på affaldsforebyggelse og -håndtering. Med udgangspunkt i de affaldstyper, der stammer fra landbrugsproduktionen, gennemføres workshops for vurdering af forretningsmodeller og værdikæder for forskellige affaldstyper, så der kan fastlægges konkrete forslag til handlemuligheder for forebyggelse og håndtering af affald.

Effekten er, at landmændene kan opnå en bedre ressourceudnyttelse, hvilket vil skabe grundlag for øget indtjening og miljøgevinster på den enkelte landbrugsbedrift. Endvidere forbedres konkurrenceevnen, og samfundets generelle værdiskabelse øges.
Projektresultater: AP1
Automatisering af datafangst og beregninger
Det beskrives kort, hvilke muligheder der er for at automatisere data-flow og beregninger for ressourcestrømme på bedriftsniveau. En ressourcestrømsanalyse kan anvendes i en gårdprofil for cirkulær økonomi.

Enheder for værdiansættelse af biomassen i en cirkulær økonomi
Notat. Diskussion af hvordan brug af forskellige enheder kan hjælpe til at optimere produktion og udnyttelse af biomasse i en cirkulær økonomi. Det er bl.a. enheder som tons, protein og joule. Notatet berører også brugen af CO2 ækvivalenter.

Gårdrapport for cirkulær økonomi - Conservation agriculture - Anonymiseret
Gårdrapport for cirkulær økonomi beskriver produkter og produktionsaktiver samt strømme af bioressourcer og tekniske materialer (flow-diagrammer). Endvidere estimeres værdi af strømmene og der præsenteres nuværende og fremtidig aktivitet for cirkulær økonomi på gården.

Gårdrapport for cirkulær økonomi - Frilandsgrise - Anonymiseret
Gårdrapport for cirkulær økonomi beskriver produkter og produktionsaktiver samt strømme af bioressourcer og tekniske materialer (flow-diagrammer). Endvidere estimeres værdi af strømmene og der præsenteres nuværende og fremtidig aktivitet for cirkulær økonomi på gården.

Gårdrapport for cirkulær økonomi - Slagtekyllinger - Anonymiseret
Gårdrapport for cirkulær økonomi beskriver produkter og produktionsaktiver samt strømme af bioressourcer og tekniske materialer (flow-diagrammer). Endvidere estimeres værdi af strømmene og der præsenteres nuværende og fremtidig aktivitet for cirkulær økonomi på gården.

Gårdrapport for cirkulær økonomi - Økologisk frilandsgartneri - Anonymiseret
Gårdrapport for cirkulær økonomi beskriver produkter og produktionsaktiver samt strømme af bioressourcer og tekniske materialer (flow-diagrammer). Endvidere estimeres værdi af strømmene og der præsenteres nuværende og fremtidig aktivitet for cirkulær økonomi på gården.

Gårdrapport for cirkulær økonomi - Økologisk kartoffelproduktion - Anonymiseret
Gårdrapport for cirkulær økonomi beskriver produkter og produktionsaktiver samt strømme af bioressourcer og tekniske materialer (flow-diagrammer). Endvidere estimeres værdi af strømmene og der præsenteres nuværende og fremtidig aktivitet for cirkulær økonomi på gården.

Handlingskatalog for cirkulær økonomi på bedriftsniveau
I handlingskataloget præsenterer vi handlinger og tiltag, som vi kan se, at landmænd gennemfører i dag og kan gøre mere af i fremtiden. Kataloget er baseret på projektets 11 caselandbrug og på fokuserede workshops om bygninger og om maskiner.

Hvad betyder cirkulær økonomi i landbruget?
Artikel: Mange i landbruget taler om cirkulær økonomi, men hvad er cirkulær økonomi? På det lange stræk handler det om godt landmandskab og om at udnytte ressourcerne bedst muligt, lyder det fra SEGES Innovation.

Metodemanual for udarbejdelse af gårdprofil for cirkulær økonomi
Metodemanualen indledes med hvordan projektet anskuer cirkulær økonomi for en landbrugsbedrift. Manualen beskriver hvor og hvordan data og information hentes, hvordan strømme af bioressourcer og materialer bestemmes og hvordan disse strømme illustreres for en landbrugsbedrift.

Seges: Bedre ressourceudnyttelse i landbruget er en fælles mulighed
Artikel bragt i Altinget. Det er oplagt at bruge ressourcekrisen som anledning til at skabe mere cirkulær økonomi i landbruget, så flere ressourcer genanvendes.

Validering og kvalificering af databaser for cirkulær økonomi
Notat: Teknologisk Institut giver en uddybende beskrivelse og vurdering af styrker og svagheder ved brug af materialedata fra Danmarks Statistisk og Miljøstyrelsens affaldsdatabase. Materialestrømme indgår i gårdprofiler for cirkulær økonomi.
AP2
Byernes affald - Landbrugets ressource
27/4 Sammen med brancheforeningen "Genanvend Biomasse" deltog SEGES Innovation på LOOP - en messe for cirkulær økonomi og affald som ressource. Vi leverede en præsentation med fokus på bedre recirkulering af næringsstoffer til især det økologiske jordbrug samt biogas og bioøkonomi.

Cirkulær økonomi i landbruget #1/3
Podcast. Hvad er cirkulær økonomi for en størrelse? Hvorfor er det vigtigt at tænke over, når man er landmand?

Cirkulær økonomi: Nye værdikæder kan øge næringsstofforsyning til økologien
Rapporten stiller skarpt på de nye værdikæder, der kan opstå, når det økologiske areal øges, og disses næringsstofmangel forsøges tilgodeset. Værdikæderne vurderes ud fra et økonomisk og et næringsstofregnskabsmæssigt perspektiv.

Økologien har et cirkulært forbedringspotentiale
Artiklen hos ICOEL omtaler de primære iagttagelser i et notat og en rapport om cirkulær økonomi og økologisk produktion. Artiklen indeholder links til notat og rapport.

Økologisk produktion i den cirkulære økonomi
Økologien definerer sig selv som leverandør til den cirkulære økonomi - det er et DNA i økologien, men de økologiske principper spænder indimellem ben for hinanden i forhold til at udnytte det fuldt ud.
AP3
Baggrundsmateriale for workshops om cirkulær økonomi - Design af landbrugsbyggeri og maskiner/redskaber
31/10 og 7/11 - workshops. Baggrundsmaterialet er delt med deltagerne forud for workshop for smidig og effektiv onboarding. Materialet omfatter hvad projektet går ud på, hvordan der kan arbejdes for forretning og en sektion om European Sustainability Reporting Standards.

Cirkulær økonomi i landbruget #2/3
Podcast. Hvordan tænker man cirkulært, når man bygger nye stalde? Hvad skal der til, for at løfte opgaven? Og hvorfor overhovedet gøre sig den umage?

Cirkulær økonomi i landbruget #3/3
Podcast. Hvordan bygger man en maskine, der passer ind i fremtidens krav om cirkularitet og bæredygtighed? Er det ikke nok at producere maskiner, som har en lang holdbarhed? Og hvordan skal branchen forholde sig til de nye krav fra EU?

I fremtiden bygges din stald som et Lego-hus
Artikel: Der er spændende muligheder for at genanvende byggematerialer fra landbrugsbygninger og i at "brugtbyggeri". En af de veje der kan skabes forretning i, er at opføre bygningerne i fleksible moduler.

Regler og lover for håndtering af landbrugets affaldsstrømme
Notatet præsenterer ganske kort essensen af det lovmateriale der regulerer landbrugsbedrifters - og andre virksomheders - affaldsstrømme. Fokus er på hvordan reguleringen har sigte mod at omdanne affald til ressource ved sortering og genanvendelse.

Stålet i din såmaskine er det rene guld
Artikel: Produktion af stål til landbrugsmaskiner kræver store mængder energi. Derfor vil det være en stor gevinst for miljøet, hvis materialerne fra landbrugets maskiner og redskaber og i højere grad genanvendes.

Sådan kan du bidrage til cirkulær økonomi
Artikel: Cirkulær økonomi drejer sig helt basalt om ikke at smide noget ud og undgå at brænde det af. At styrke og dokumentere en virksomheds indsats for cirkulær økonomi er nødvendigt for en bæredygtig udvikling.

Workshop - Design for cirkulær økonomi i landbrugets byggeri
Notatet samler op på deltagernes budskaber: Brug af standardiseret certificering, regler der tilgodeser cirkulær økonomi, handelspladser for brugte byggematerialer og -elementer, finansiering der favoriserer bæredygtig udvikling og mere brug af fleksible og modulbaserede konstruktioner.

Workshop - Design for levetidsforlængelse af maskiner og redskaber
Notatet samler op på deltagernes budskaber: Allerede stort fokus på at levere oppetid og lang levetid, standarder for certificering for at kunne sikre videresalg og genanvendelse af materialer, LCA/klimadata på udstyr, ændre kultur med at "købe for stort", sikre garantier på brugt og på istandsat, tilskynde banker til honorering af grønt indkøb.

# data[].attributes.attachment_link.title
Cirkulær økonomi - viden og veje til forandring i den bæredygtige udvikling af landbruget

# data[].attributes.attachment_link.description
Projektansvarlig: Søren Bisp De forventede resultater fra projektet bliver offentliggjort på denne internetside: 4. kvartal. Projektets resultater stilles gratis til rådighed Introduktion: Formålet er at øge landmandens handlemuligheder for forretning og miljøgevinster i den cirkulære økonomi for såvel økologisk som konventionel landbrugsproduktion.

# data[].attributes.headline
Anbefalinger fra det nationale Bioøkonomipanel 2022

# data[].attributes.subject
Anbefalinger fra det nationale Bioøkonomipanel 2022

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tema til undervisning: Fosfor

Mange kender til problemet med næringsstoffet kvælstof, som udledes af landbruget og skader miljøet. Men en anden, måske mindre kendt udfordring, handler om fosfor. Fosforproblemet er et af de helt store, som landbruget og samfundet skal have løst på vej mod et mere bæredygtigt landbrug.

Landmændene i Danmark og andre EU-lande importerer store mængder fosfor, enten som foder til husdyrene (især soja) eller som mineralsk gødning (kunstgødning) til markerne. Landbruget spreder husdyrgødningen og kunstgødningen på markerne for at dyrke afgrøder til mad og foder. Den danske landbrugssektor er i dag afhængig af den importerede fosfor, men denne afhængighed har flere bagsider:

Det danske forbrug af fosfor medvirker til forurening af vores vandmiljø.

Råfosfat fra især Nordafrika indeholder tungmetallet cadmium, som spredes via kunstgødning på markerne og optages i afgrøder, som vi spiser. Cadmium kan give nyreskader og øge risikoen for kræft.

Fosfor er en knap ressource og med vedvarende forbrug vil de udenlandske miner, som vi henter fosfor fra, løbe tør.

Samtidig med at fosfor er en knap ressource, er der et stort overforbrug af fosfor, som over tid finder vej til vores vandløb og søer, hvor det sammen med landbrugets tab af kvælstof skaber algeopblomstring, iltsvind og dårlige livsbetingelser for fisk og planter.

Løsningen er at passe meget bedre på vores fosfor, så ikke det tabes til miljøet, og recirkulere det fosfor, vi allerede har.

Dette undervisningsmateriale giver mulighed for at dykke ned i problemerne med det nuværende fosforforbrug, men også i de løsninger, der faktisk findes.

Materialer

Fosfor i et bæredygtigt landbrug. Debathæfte fra RGO om brug af fosfor i dansk landbrug. Her er centrale problemstillinger beskrevet med tekst, figurer og tabeller.

'Hold hus med fosfor' Film. Dansk landbrug forbruger og importerer store mængder fosfor. Men fosfor er en begrænset ressource, og samtidig taber vi det til miljøet, hvilket forurener danske søer, fjorde og have. Heldigvis kan vi udnytte det fosfor, vi allerede har, langt bedre, end vi gør i dag, og forhindre, at det går tabt. Find ud af hvordan i filmen Hold hus med fosfor. Filmen varer 12 minutter.

Fosforscenariet, animation. Kort animation af fosforscenariet, der er RGO's vision for et landbrug, der recirkulerer fosfor.

Forebyggelse af fosfortab i fremtidens landbrug. Vidensnotat fra Aarhus Universitet. Indeholder bl.a. tal for fosforoverskud, fosfortab mm.

Fra importeret soja til dansk protein. Vidensnotat fra RGO om danske alternativer til fosforholdig, importeret soja og muligheder for dansk selvforsyning af foder.

Fosforscenariet baggrundsrapport. Baggrundsrapport fra RGO med viden, beregninger, metodebeskrivelser mm. bag fosforscenariet

' Landbruget bør bryde fri af sin afhængighed af importeret fosfor'. Kronik bragt i Information juni 2020, med vægt på cadmiumforurening som en ubehagelig konsekvens af landbrugets fosforforbrug.

Fremtidenslandbrug.dk. Her kan du finde små animationsfilm, debathæfte og beskrivelser af fremtidsscenarier med forslag til løsninger for landbruget, som gavner vandmiljø, klima og jordfrugtbarhed, natur og landmændenes økonomi. Fosforscenariet recirkulerer så meget fosfor som muligt i dansk landbrug og supplerer derved de øvrige scenarier. Scenarierne er redskaber til at finde udviklingsveje og nødvendige politikker på vejen mod fremtidens bæredygtige landbrug.

Arbejdsark med spørgsmål

Herunder finder du arbejdsark som inspiration til undertemaer og spørgsmål til forskellige fag ved at klikke på links.
Biospanden i dit køkken Fosfor forurener natur og miljø Fosfor − en eftertragtet ressource Kød og soja Landbrugets behov for fosfor

Arbejdsark til geografi, biologi, bioteknologi, teknologi, flerfaglige forløb

Uddannelse, fag, niveau og faglige mål

STX, HF og HTX. Biologi. Fosfortemaet kan indgå som kernestof under temaet økologi, hvor I arbejder med læringsmål omkring samspil mellem arter og mellem arter og deres omgivende miljø, stofkredsløb og biodiversitet. Temaet kan desuden indgå som supplerende stof under temaet lokale og globale problemstillinger hvor I arbejder med læringsmål inden for produktion, miljø og sundhed og eksemplificere fagets samfundsmæssige aspekter.

STX, HTX. Bioteknologi. Fosfortemaet kan indgå i arbejdet med biologisk produktion, stoffers opløselighed, økosystemer mm.

HTX. Teknologi. Fosfortemaet kan indgå ifm. Dokumentation af en produktion eller en samfundsmæssig problemstilling, og der kan gennemføres mindre, empiriske undersøgelser til produktion af viden og anvendes naturvidenskabelig metode til produktion af viden. Fosfortemaet kan også anvendes når I skal redegøre for miljømæssige overvejelser i forbindelse med produktudvikling. Eller i forbindelse med at anvende relevant naturvidenskabelig viden i en teknologisk sammenhæng og forstå teknologiens samspil med det omgivende samfund både nationalt og globalt.

STX. Naturvidenskabeligt grundforløb. Fosfortemaet kan indgå i et, to eller alle tre fag som del af et fælles, flerfagligt forløb:

I geografi kan I med fosfortemaet arbejde med læringsmål omkring natur- og menneskeskabte stofkredsløb, naturbetingede ressourcer, produktion, teknologi og bæredygtighed

I biologi kan I med fosfortemaet arbejde med læringsmål indenfor økologi, herunder samspil mellem arter og deres omgivende miljø samt biodiversitet

I kemi kan I med fosfortemaet arbejde med fosfatfældning i spildevand og derigennem arbejde med faglige mål indenfor grundstoffernes periodesystem, stofmængdeberegninger i relation til reaktionsskemaer, stofmængdekoncentration og kemiske reaktioner.

HF-enkeltfag. Biologi: Fosfortemaet giver mulighed for at arbejde med fosforkredsløbet som et udvalgt stofkredsløb.

HF-enkeltfag. Geografi: Fosfortemaet giver mulighed for at arbejde med faglige mål omkring naturlige og menneskeskabte stofkredsløb.

HF. Stor skriftlig opgave, SSO. Fosfortemaets materialesamling giver mulighed for og baggrundsstof til at arbejde med fosforproblematikken i fag som biologi, geografi og samfundsfag.

STX. Studieretningsprojekt, SRP. Fosfortemaets materialesamling giver mulighed for og baggrundsstof til at arbejde med fosforproblematikken i fag som biologi, geografi og samfundsfag.

Bag undervisningspakken

Rådet for Grøn Omstilling er en uafhængig miljøorganisation, der arbejder for at fremme en grøn og bæredygtig omstilling af samfundet. Det gør vi bl.a. ved at skabe og formidle viden om grønne løsninger og ved at påvirke politikere, virksomheder og borgere til at træffe grønne valg.

Undervisningsmaterialet om fosfor bygger på projektet Fremtidens Landbrug, der er støttet af Velux-fonden

Kontakt

Brug for hjælp? Skriv til Therese Holter, therese@rgo.dk

# data[].attributes.attachment_link.title
Fosfor i landbruget - Ressource, forbrug, forurening og kredsløb

# data[].attributes.attachment_link.description
Tema til undervisning: Fosfor Mange kender til problemet med næringsstoffet kvælstof, som udledes af landbruget og skader miljøet. Men en anden, måske mindre kendt udfordring, handler om fosfor. Fosforproblemet er et af de helt store, som landbruget og samfundet skal have løst på vej mod et mere bæredygtigt landbrug.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvad er Cirkulær Økonomi egentlig? - hvordan er det relevant i forhold til landbrugserhvervet?

Hør svarene fra tre personer der har et indgående kendskab til Cirkulær Økonomi i praksis.

Her giver en rådgiver, en fag-specialist og en direktør hver især deres bud på svaret.

# data[].attributes.attachment_link.title
Cirkulær Økonomi ifølge en rådgiver, en fagspecialist og...

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvad er Cirkulær Økonomi egentlig? - hvordan er det relevanti forhold til landbrugserhvervet? Hør svarene fra tre personer der har et indgående kendskab...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Chefkonsulent Søren Bisp fra SEGES fortæller om cirkulær økonomi.

Oplægget er oprindeligt holdt på Facebooksiden "Fremtid, forretning og bæredygtighed - for landmænd". Meld dig ind i gruppen her: https://www.facebook.com/groups/284609743208374/

# data[].attributes.attachment_link.description
Chefkonsulent Søren Bisp fra SEGES fortæller om cirkulær økonomi.Oplægget er oprindeligtholdt på Facebooksiden "Fremtid, forretning og bæredygtighed - for...

# data[].attributes.headline
Teknologisk institut: Cirkulær økonomi i en dansk kontekst

# data[].attributes.subject
Teknologisk institut: Cirkulær økonomi i en dansk kontekst

# data[].attributes.attachment_link.description
Lær om, hvordan fosfor anvendes i landbruget, og hvilken indflydelse det har på bl.a. økonomien og klimaet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvad er klimaaftrykket fra danske landbrugsprodukter sammenlignet med produkter fra andre lande? Er økologisk produktion mere klimavenligt end konventionelt? Hvordan kan man vurdere den samlede bæredygtighed for forskellige fødevarer? Disse og mange andre spørgsmål har Landbrugsstyrelsen bedt forskere fra Aarhus Universitet om at redegøre for.

Forskerne har på den baggrund udarbejdet en såkaldt vidensyntese, som gennemgår de nyeste forskningsresultater, databaser og guidelines for udarbejdelse af livscyklusvurderinger.

Gennemgang af livscyklusvurderinger

Vidensyntesen er udarbejdet i to dele, hvor den første del er målrettet klimaaftrykket fra forbruget af fødevarer i Danmark. I denne del af vidensyntesen gennemgås principper og metoder omkring livscyklusvurderinger (LCA). Desuden gennemgås de databaser og beregningsmodeller, der anvendes i Danmark og internationalt omkring fødevarernes klimaaftryk. Gennemgangen efterfølges af konkrete eksempler på klimaaftrykket fra udvalgte fødevarer på tværs af de forskellige databaser.

Klimaeffektivitet i dansk landbrug

Den første del af vidensyntesen blev offentliggjort i efteråret 2021. Se artiklen i DCAs nyhedsbrev. I anden del af vidensyntesen, som netop er offentliggjort i en DCA-rapport, er der fokus på klimaeffektiviteten ved landbrugsproduktion i Danmark sammenlignet med andre lande og der anvendes et livscyklusperspektiv (LCA).

Ved beregning af klimaeffektiviteten i et LCA-perspektiv tages udgangspunkt i hele produktionskæden, således at alle emissioner og miljøbelastninger, der stammer fra foregående led i kæden inkluderes. Det vil sige, at klimaeffektiviteten for produktion af et givet produkt kan sammenlignes på tværs af forskellige lande og forskellige systemer - såfremt man bruger samme metoder.

I den første del af vidensyntesen blev der redegjort for, at selve valget af den anvendte LCA-metode har en væsentlig betydning for de beregnede klimaaftryk per kg produkt. I anden del af vidensyntesen, hvor produktionen i Danmark sammenlignes med produktionen i andre lande, medtages derfor kun værdier fra de databaser og den internationale litteratur, hvor der indgår en direkte sammenligning af klimaeffektiviteten i Danmark med landbrugssektoren i forskellige lande.

Her er datagrundlaget meget begrænset. Der er tre studier, der fokuserer på animalske produkter og to databaser, der fokuserer på planteproduktion. Datagrundlaget er derfor for spinkelt til at besvare spørgsmålet fyldestgørende.

- Vi konkluderer derfor, at udvikling af en internationalt anerkendt LCA-metode og udbygning af de nationale databaser med de nødvendige data, herunder en mere nuanceret beskrivelse af emissionsfaktorerne, er afgørende for løbende opdateret viden om klimaeffektiviteten i Danmark sammenlignet med andre lande, siger seniorforsker Troels Kristensen, Institut for Agroøkologi, som er en af forskerne bag vidensyntesen.

Sammenligning af økologisk og konventionel produktion

Landbrugsstyrelsen har desuden spurgt, om der er forskelle på konventionelle og økologiske produkters klimabelastning.

Studier udført under danske produktionsforhold viser kun små forskelle i klimaaftrykket pr kg produkt for mælk og grisekød afhængig af, om de er produceret under konventionelle eller økologiske forhold, siger Troels Kristensen. Derimod er klimabelastningen per hektar lavere for økologisk produktion sammenlignet med konventionel.

Troels Kristensen peger på, at opgørelsen af klimaaftrykket er stærkt afhængig af om og hvordan bidraget fra ændret arealanvendelse (LUC) medtages, og at dette bl.a. bevirker, at metodevalg har indflydelse på sammenligning af økologiske og konventionelle produkter.

Benyttes såkaldt direct Land Use Change (dLUC), vil afgrøder, der er dyrket i forbindelse med ændret arealanvendelse (f.eks. fra regnskov til landbrugsjord), få pålagt et stort ekstra klimabidrag fra LUC - ud over det klimabidrag, der kommer fra selve dyrkningen. Et eksempel kan være konventionelle sojabønner, som dyrkes i områder af Sydamerika, hvor der ryddes skov.

Det økologiske system er i mindre grad baseret på foder fra områder med regnskovsrydning, hvorfor økologiske fødevarer typisk vil tillægges et mindre bidrag fra dLUC end de tilsvarende konventionelle fødevarer.

Det modsatte ses, hvis der benyttes såkaldt indirect Land Use Change (iLUC), hvor man pålægger alle dyrkede arealer en ensartet klimabelastning per ha baseret på en fordeling af den samlede klimabelastning fra ændret arealanvendelse (LUC). Her vil der så være en direkte sammenhæng mellem arealforbruget til produktion af fødevaren og bidraget fra iLUC.

Da der generelt er et større arealforbrug til at dyrke de økologiske afgrøder sammenlignet med tilsvarende konventionelle, vil der være et højere iLUC klimabidrag per kg økologiske fødevarer end for den tilsvarende konventionelle fødevarer, hvilket har betydning for sammenligning af produkternes klimaaftryk, når bidrag fra iLUC medtages.

Behov for bedre data

I arbejdet med vidensyntesen er der identificeret en række områder, der er kritiske ved anvendelse af LCA-studier til sammenligninger af produktionsformer og lande. Der er helt generelt behov for bedre data, idet vidensyntesens gennemgang viste et spinkelt eksisterende datagrundlag. Der er behov for mere viden, både mht. klimaeffektivitet i landbruget og klimaaftrykket for fødevareproduktionen, hvilket kræver både mere specifikke emissionsfaktorer og videreudvikling i relation til LCA-metoden. Endelig er det vigtigt at opgøre såvel produkt- som arealbaserede værdier ved sammenligninger af produktionssystemer, som f.eks. økologiske og konventionelle .

Forskningsbehov

I rapporten er der en oversigt over igangværende projekter inden for området. De produktbaserede klimaaftryk giver en beskrivelse af den nuværende situation i de produktionssystemer, vi kender i dag.

- Fremtidige produktionssystemer vil se anderledes ud, og der er behov for at kunne modellere forskellige fremtidsscenarier og tilhørende produktionssystemer. Endvidere er der behov for udvikling af LCA-metoden, så den kan estimere effekten både på klimaeffektiviteten samt andre højt prioriterede bæredygtighedskriterier, siger Troels Kristensen.

Han peger på, at et specifikt aspekt i modelleringen er at kunne håndtere de stadigt mere komplekse, cirkulære systemer med produktion af flere forskellige produkttyper (fødevarer, energi, gødning, fiber mv.). Dette gælder også for at kunne modellere de økologiske systemer, der ofte er mere komplekse end de konventionelle systemer

Supplerende oplysninger

Vi bestræber os på, at alle vores artikler lever op til Danske Universiteters principper for god forskningskommunikation. På den baggrund er artiklen suppleret med følgende oplysninger:

Finansiering
Vidensyntese er rekvireret af Fødevarestyrelsen, og den er udarbejdet som led i Rammeaftale om forskningsbaseret myndighedsbetjening af Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri.

Ekstern kommentering
Landbrugsstyrelsen har inden bestillingen afholdt et webinar med henblik på interessentinddragelse. Endvidere har Landbrugsstyrelsen givet interessenter mulighed for skriftlig kommentering af rapporten.

Vidensyntesen er udgivet som DCA Rapport nr. 200: Vidensyntese om livscyklusvurderinger og klimaeffektivitet i landbrugssektoren.

Forfattere
Lektor Lisbeth Mogensen, seniorforsker Marie Trydeman Knudsen, postdoc Fatemeh Hashemi, ph.d.-studerende Andreas Jensen, seniorforsker Troels Kristensen. Alle fra Institut for Agroøkologi, Aarhus Universitet

Seniorforsker Troels Kristensen, Institut for Agroøkologi, Aarhus Universitet. E-mail: troels.kristensen@agro.au.dk. Tlf. +458715 8014

# data[].attributes.attachment_link.description
Ny rapport samler nyeste viden om klimaeffektivitet i landbruget og klimaaftryk for udvalgte fødevarer

# data[].attributes.body
Kilde: Plast.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Med Klimakompasset kan du beregne din virksomheds klimaaftryk og få input til, hvordan du kan reducere det. Du kan beregne din CO2-udledning med de nyeste tilgængelige emissionsfaktorer for årene 2015-2020.

# data[].attributes.attachment_link.title
How Rotting Vegetables Make Electricity | World Wide Waste

# data[].attributes.attachment_link.description
Listen to this episode from SEGES Økonomi og virksomhedsledelse on Spotify. Velkommen til Future Farming-podcasten. Vi sætter lyd på, hvordan upcycling kan give nyt liv til det, som ellers ville blive smidt ud, og i stedet skabe produkter. I podcasten møder du chefkonsulent Søren Bisp og vært Hans Øbing-Safar fra SEGES Innovation.

# data[].attributes.attachment_link.description
Listen to this episode from SEGES Økonomi og virksomhedsledelse on Spotify. Hvordan tænker man cirkulært, når man bygger nye stalde? Hvad skal der til, for at løfte opgaven? Og hvorfor overhovedet gøre sig den umage? Det er temaet i denne podcast, hvor SEGES Innovation stiller skarpt på cirkulær økonomi i landbrugets bygningsmasse.

# data[].attributes.attachment_link.description
Listen to this episode from SEGES Økonomi og virksomhedsledelse on Spotify. Hvad er cirkulær økonomi for en størrelse? Hvorfor er det vigtigt at tænke over, når man er landmand? Det er spørgsmål, som chefkonsulent hos SEGES Innovation Søren Bisp forsøger at give svar på i denne podcast.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvordan bygger man en maskine, der passer ind i fremtidens krav om cirkularitet og bæredygtighed? Er det ikke nok at producere maskiner, som har en lang holdbarhed? Og hvordan skal branchen forholde sig til de nye krav fra EU? Det er temaet i denne podcast, hvor SEGES Innovation stiller skarpt på ci…

# data[].attributes.headline
Hvad er cirkulær økonimi, kredsløbstænkning, produktkæder mv. 

# data[].attributes.subject
Hvad er cirkulær økonimi, kredsløbstænkning, produktkæder mv. 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Om CO2-beregneren

Denne CO ²-beregner er et overslag over dit CO ²-aftryk.

Tal og mellemregninger er lavet ud fra forskning om CO ²-udledninger inden for forskellige områder, fx tøj, mad og transport. Du kan se den fulde kildeliste i bunden af artiklen.

Alle udregninger er lavet med udgangspunkt i, at den enkelte hæfter kollektivt. Det betyder, at vi fx ikke modregner medpassagerer, hvis du pendler i bil med en eller flere kollegaer til arbejde.

Der er dog enkelte undtagelser. Ved brug af offentlig transport, bruger vi fx et estimat, som tager forbehold for forbruget per passager.

Ved CO ²-aftryk i hjemmet påregner vi også kun to personer per husstand. Har du flere personer i din husstand, vil dit CO ²-aftryk i hjemmet formentlig være højere end det tal, CO2-beregneren viser.
NB! Kg CO² pr KwH varierer gennem året. Det tal, som beregneren tager udgangspunkt i, er opdateret den 8. december 2021.
Det offentlige CO2-forbrug

CO2-beregneren medregner ikke det offentlige CO ²-forbrug i dit personlige CO ²-aftryk.

Det offentlige forbrug dækker fx over drift af hospitaler, institutioner og infrastruktur, og i Danmark er det offentlige CO ²-forbrug estimeret til at være 20 millioner ton CO ² om året.

I udregningen af, hvor meget CO ² hver indbygger i verden bør udlede, indgår det offentlige forbrug. Det vil sige, at hvis det offentlige forbrug bringes ned, vil grænsen for, hvor meget CO ² hver indbygger må udlede stige.

CO2 for mad

Din mad vil ofte stå for den største del af dit CO ²-forbrug.

Hvis du spiser kød alle ugens dage udleder du mere end to ton CO ² alene ved din diæt. At spise vegansk er den bedste diæt for klimaet, men det betyder ikke, at der ikke udledes CO ², når man helt undgår animalske produkter.

Det udleder fx CO ², hvis man spiser frugt og grønt, der er dyrket og fragtet hertil fra den anden side af kloden. Dertil er der også CO ²-udledning fra avl i drivhuse og brug af kunstgødning.

I CO ²-beregneren tages der ikke forbehold for, om du også har en sæson-baseret diæt. Har du det, vil det nedbringe dit CO ²-aftryk.

Kilderne bag CO2-beregneren

Her er en liste over de kilder, der er brugt til at lave Illustreret Videnskabs CO ²-beregner:

Calculation of emissions, miljolare.no

Hvad kan du selv gøre for klimaet?, Concito - Danmarks grønne tænketank

Sammenlign dit elforbrug, Energiselskabet SEAS-NVE

Brændværdier og CO2 emissionsfaktorer, Energistyrelsen, Danmark

The Megawatts behind Your Megabytes: Going from Data-Center to Desktop

Greenhouse gas emission intensity of electricity generation, European Environment Agency

Klimaklogt, Danmarks Naturfredningsforening

Energifakta Norge, Norwegian Ministry of Petroleum and Energy

Miljødeklarationer, HOFOR

Data has jumped 38x in 10 years, DecisionData.org

Global Energy Review 2021, International Energy Agency

Global Energy & CO2 Status Report 2019, International Energy Agency

Global Warming of 1,5 °C, IPCC

CO2 emissions, Our World in Data

# data[].attributes.attachment_link.title
CO2-beregner - Mål dit personlige CO2-aftryk

# data[].attributes.attachment_link.description
Brug vores CO2-beregner og få et indblik i, hvor meget CO2 du udleder - og om dit CO2-aftryk er bæredygtigt eller ej.

# data[].attributes.headline
HUSDYRS FOSFORUDNYTTELSE OG FOSFORS VÆRDIKÆDE FRA HUSDYRGØDNING, BIOAFFALD OG SPILDEVAND Faglig baggrundsrapport for fosfor vidensyntese

# data[].attributes.subject
HUSDYRS FOSFORUDNYTTELSE OG FOSFORS VÆRDIKÆDE FRA HUSDYRGØDNING, BIOAFFALD OG SPILDEVAND Faglig baggrundsrapport for fosfor vidensyntese

# data[].attributes.headline
METODEMANUAL FOR UDARBEJDELSE AF GÅRDPROFIL FOR CIRKULÆR ØKONOMI

# data[].attributes.subject
METODEMANUAL FOR UDARBEJDELSE AF GÅRDPROFIL FOR CIRKULÆR ØKONOMI

# data[].attributes.attachment_link.title
How to Build a Circular Economy | Ellen MacArthur Foundation

# data[].attributes.attachment_link.description
Help build a circular economy: a better system that can help fight climate change, biodiversity loss and pollution. Explore the solutions for businesses today.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Filippa på ni år og hendes far tager dig med på en rejse på sporet af dit madaffald. Lyt til, hvordan vi kan starte et kredsløb fra bord til jord, hvor økologisk landbrug kan få langt mere nytte af danskernes madaffald end i dag, hvor meget madaffald går op i flammer i forbrændingsanlæg.

I første ud af tre episoder besøger vi bl.a. Filippas bedstefar i Vejle Kommune, der har haft madaffaldets grønne førertrøje på siden 1988. Vi runder kommunens genbrugsplads for at høre, hvad andre kommuner kan lære af Vejles gode eksempel, når vi fra nytår 2023 alle skal udsortere madaffald.

Podcasten er produceret med støtte fra Fonden for Økologisk Landbrug.

# data[].attributes.attachment_link.description
Filippa på ni år og hendes far tager dig med på en rejse på sporet af dit madaffald. Lyt til, hvordan vi kan starte et kredsløb fra bord til jord, hvor økologisk landbrug kan få langt mere nytte af danskernes madaffald end i dag, hvor meget madaff...