# data[].attributes.attachment_link.title
Kurssit matematiikka - kertauskurssit matematiikka - YO-valmennus.fi

# data[].attributes.body
Testaa, että mitä tapoja jo hyödynnät ja mitä voisit kokeilla!

# data[].attributes.attachment_link.description
Opinvoimala on Otavian tuottama verkkoympäristö, joka sisältää opiskelua ja hyvinvointia tukevaa materiaalia.

# data[].attributes.headline
Active recall - tekniikka - opit mitä vain!

# data[].attributes.subject
Active recall - tekniikka - opit mitä vain!

# data[].attributes.attachment_link.title
OPISKELUTEKNIIKKA, JOLLA OPIT MITÄ VAIN🤓 | opiskeluvinkkejä

# data[].attributes.attachment_link.description
Oikeat opiskelutekniikat tekevät oppimisesta helpompaa ja nopeampaa. Tänne olen koonnut kaikki opiskelutekniikoihin liittyvät artikkelini.

# data[].attributes.headline
Matematiikan ja fysiikan opiskelun periaatteet

# data[].attributes.subject
Matematiikan ja fysiikan opiskelun periaatteet

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tässä artikkelissa keskitytään vinkkeihin, jotka koskevat erityisesti matematiikkaa ja fysiikkaa. Erityispiirre näissä aineissa muihin oppiaineisiin verrattuna on ennen kaikkea se, että niissä on hyvin paljon ongelmanratkaisua. Niissä on siis keskeistä tiedon omaksumisen lisäksi tiedon soveltaminen sekä looginen päättelykyky. Näin ollen matematiikan ja fysiikan opiskelu saattaa näyttää hieman erilaiselta kuin esimerkiksi historian opiskelu.

Lue myös: 5 Vinkkiä, joilla lukuaineiden opiskelu sujuu kuin tanssi

Matematiikan ja fysiikan opiskelu: periaatteet

Kaikessa oppimisessa aktiivinen oppiminen on tehokkaampaa kuin passiivinen (Dunlosky ym. 2013). Matemaattisissa aineissa aktiivisen oppimisen merkitys kuitenkin korostuu entisestään.

Lue lisää: Aktiivinen oppiminen on paras opiskelustrategia

Aktiivinen oppiminen tarkoittaa siis sitä, että testaa aktiivisesti omaa osaamistaan: Matikassa ja fysiikassa se useimmiten tarkoittaa laskujen laskemista. Laskuesimerkin seuraaminen taas on esimerkki passiivisesta oppimisesta.

Laskujen laskeminen on matikassa ja fysiikassa aivan keskeistä juuri sen takia, ettei kaavoja ja tietoja voi oppia itse soveltamaan, jos ei sitä soveltamista harjoittele.

Laskujen ongelmanratkaisu-luonteen vuoksi tilanteet, joissa opiskelija jämähtää "paikalleen", ovat erityisen yleisiä, ja myös harmillisia. Kaikki meistä varmasti tietävät, kuinka ärsyttävää on yrittää tehdä matikan tehtävää, joka ei "vain aukea".

Tämän matemaattisten aineiden erityispiirteen vuoksi toinen tärkeä periaate opiskelussa tulisi olla konsolidaatio. Konsolidaatio viittaa siis siihen, että "jätetään asia hautumaan" joksikin aikaa. Psykologiassa ollaan tutkittu erityisesti yön aikana tapahtuvaa konsolidaatiota, kun päivän aikana tapahtuneita asioita järjestellään ja organisoidaan aivoissa.

Monessa tutkimuksessa on huomattu, että varsinkin yön aikana tapahtunut konsolidaatio auttaa ongelmanratkaisutehtävissä. Esimerkiksi Sio ym. 2013 järjestämässä kokeessa koehenkilöt oli jaettu kahteen ryhmään, joiden molempien tuli tehdä erilaisia ongelmanratkaisutehtäviä. Koehenkilöt tekivät tehtäviä niin monta, kuin osasi, ja yritti vaikeita tehtäviä uudestaan 12 tunnin jälkeen. Yksi ryhmä oli tämän 12 tuntia hereillä (he tekivät 1. kerran tehtäviä aamulla, ja toisen kerran iltapäivällä), ja toinen ryhmä nukkui yöunet 12 tunnin aikana (he siis tekivät tehtäviä myöhään illalla ja varhain aamulla). Tutkimuksessa havaittiin, että ryhmä, joka nukkui tehtävien välillä, sai enemmän tehtäviä tehdyksi toisella kerralla. Heidän aivonsa olivat siis jäsennelleet tehtäviä unen aikana niin, että ratkaisu oli aamulla keksitty.

Konsolidaatiota kannattaakin hyödyntää silloin, kun tuntuu, ettei ymmärrä tehtävää.

Lue lisää: Miten muisti toimii osa 3: Varastointi

Tehtävien teko

Kuten sanottua, niin matematiikassa ja fysiikassa ei ole oikotietä onneen: paras tapa oppia laskemaan on harjoitella laskemista.

Tehtävien tekemisessä kannattaa merkitä itselleen tarpeeksi välivaiheita, jotta ymmärtää myös myöhemmin, miten tehtävää yritti viimeksi ratkaista. Välivaiheita tekemällä on myös helpompaa selvittää, missä kohtaa laskua tapahtui virhe.

Toinen tärkeä tehtävien tekoon liittyvä seikka on, että laskut tulisi aina tarkistaa. Jos tehtäviä ei tarkista, mutta luulee osaavansa, on väärin oppimisen riski suuri.

Konsolidaatio

Entä sitten, jos tosiaan jäädään jumiin johonkin tehtävään? Hyvä nyrkkisääntö on, että jos tehtävän ratkaisemisessa jää jumiin 15 minuutiksi, kannattaa se jättää hautumaan, ja jatkaa toiseen tehtävään. Ideaalitilanteessa tehtävään kannattaisi palata seuraavan kerran vasta kunnon yöunien jälkeen. Tällöin mieli on virkeä, ja alitajunta on yrittänyt pohtia pulmaan ratkaisua koko yön ajan.

Usein tällainen ei kuitenkaan ole mahdollista. Esimerkiksi koetilanteessa koetta ei valitettavasti voi jatkaa vasta seuraavana päivänä :D. Tällöin seuraavaksi paras keino on, että jättää tehtävän sikseen, ja palaa siihen vasta sitten, kun kaikki muut tehtävät on jo tehty.

Kokeeseen kertaaminen

Kokeeseen valmistautumisessa moni unohtaa tehtävien tekemisen, ja sen sijaan vain selaa laskuesimerkkejä kirjasta läpi. Tämä ei kuitenkaan ole kovinkaan tehokasta, sillä kyse on juuri passiivisesta tavasta oppia.

Parempi tapa kerrata on tehdä kertaavia tehtäviä kokeeseen tulevista asioista. Kertauksessa on hyvä idea mennä suoraan tehtävien tekoon, ennen kuin on kerrannut teoriaa. Näin voit testata itseäsi siitä, muistatko tehtävätyypin ratkaisutavan ihan ulkoa. Vasta silloin, kun jäät jumiin tehtävään, kannattaa tutkia tarkemmin laskuesimerkkejä.

Fysiikassa kokeeseen voi tulla myös jotain muuta teoriaa, ja näitä asioita kannattaa opiskella esimerkiksi muistikorteilla.

Kannattaa muistaa, että vaikka tehtävien teko tuntuu vaikealta, niin oikotietä onneen ei ole: Laskemaan oppii parhaiten laskemalla.

Lähteet:

Dunlosky, J., Rawson, K. A., Marsh, E. J., Nathan, M. J., & Willingham, D. T. (2013). Improving Students' Learning With Effective Learning Techniques: Promising Directions From Cognitive and Educational Psychology. Psychological Science in the Public Interest, 14(1), 4-58. https://doi.org/10.1177/1529100612453266

Sio, U. N., Monaghan, P., & Ormerod, T. (2013). Sleep on it, but only if it is difficult: effects of sleep on problem solving. Memory & cognition, 41(2), 159-166. https://doi.org/10.3758/s13421-012-0256-7

Matematiikan ja fysiikan opiskelu: Tehokkaan opiskelun periaatteet

# data[].attributes.attachment_link.title
Matematiikan ja fysiikan opiskelu: Tehokkaan opiskelun periaatteet

# data[].attributes.attachment_link.description
Matematiikan ja fysiikan opiskelu eroaa muiden aineiden opiskelusta jonkin verran. Lue, miten matemaattisia aineita kannattaa opiskella!

# data[].attributes.attachment_link.title
10 Active Reading Strategies // Study Less Study Smart

# data[].attributes.headline
Erilaisten oppijoiden liiton vinkit opiskeluun!

# data[].attributes.subject
Erilaisten oppijoiden liiton vinkit opiskeluun!

# data[].attributes.attachment_link.title
Materiaalipankki - Erilaisten oppijoiden liitto

# data[].attributes.attachment_link.description
Tukea oppimiseen Oppimisen tuki on tärkeää kaikenikäisille, myös opiskelijoille ja työelämässä oleville. Pienilläkin muutoksilla voi…

# data[].attributes.body
Yksi tehoikkaimpia tapoja oppia on kysyä kysymyksiä itseltään tai kaverilta opiskelluista aiheista. Tällöin joudut itse aktiivisesti palauttamaan oppimasi keskeiset asiat mieleen.

Ps. Myös vanhemmat voivat olla taitavia kysymyksien esittäjiä. Hyödynnä mahdollisuuksien mukaan heitäkin.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tavoitteeksi B lyhyestä matematiikasta – tällä nopealla treenipaketilla läpäiset kirjoitukset kirkkaasti

# data[].attributes.attachment_link.description
Kertaa A-osan useimmin kysyttyjä asioita aikaisempien vuosien ylioppilaskokeiden tehtävillä ja katso, mitkä ovat 2020-luvun tärkeimmät taidot matematiikan kirjoituksissa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Katso äidinkielen lukutaidon yo-kokeen eritasoisia vastauksia – lue, miten nostat hyvän vastauksen kiitettävälle tasolle

# data[].attributes.attachment_link.description
Vertaa YTL:n pisteyttämiä eritasoisia esseitä ja opi, miten nostat lukutaidon kokeen vastauksen pisteet erittäin hyvälle tai kiitettävälle tasolle.

# data[].attributes.headline
Englannin harjoittelua Yle Areenan ohjelmien avulla

# data[].attributes.subject
Englannin harjoittelua Yle Areenan ohjelmien avulla

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Yo-kokeisiin treenaamisen ei tarvitse olla pelkkää kirjasta pänttäämistä. Kokosimme Yle Areenasta paketin, jonka avulla treenaat englannin kuuntelua, sanastoa ja luetun ymmärtämistä.

Kuva: Janika Koli / Yle

Kuuntelu

Englannin ylioppilaskokeisiin treenatessa on tärkeää, että kokelas ymmärtää eri englannin kielen variantteja. Toisin sanoen, kokelaan on tunnistettava ja osattava erilaisia aksentteja ja murteita. Kokelaan tulisi tunnistaa myös erilaisia toimintatilanteita, kuten asiakaspalvelutilanteet, haastattelut sekä maisemien tai vaikka historian kuvailun.

Katsoessasi ohjelmia kokeile laittaa ohjelman tekstitykset pois tai vaikka sulkea silmät, jotta voit testata ymmärrätkö kieltä.

Reyka on eteläafrikkalainen trilleri, jossa mysteeri aukeaa katsojalleen pala palalta. Kuuntele ohjelmaa herkällä korvalla, koska luvassa on monia erilaisia englannin variantteja! Oletko kuullut näitä variantteja aikaisemmin?

Kahden kämppiksen elämästä kertova Flatshare - Kimppakämppä on nopeatahtinen romaaniin perustuva romanttinen draama komediallisin kääntein. Ylppäreihin treenaaja tutustuu minisarjassa moneen brittiaksenttiin ja alueelliseen murteeseen, oppii slangia ja uudissanoja. Kuuntele erityisen tarkkaan asiakaspalvelu- ja työpaikkakohtauksia!

Luetun ymmärtäminen

Ylioppiskirjoitusten luetun ymmärtämisen osuudessa on tärkeää, että kokelas osaa hahmottaa niin yksityiskohtia kuin laajoja käsitteitä luetusta tekstistä. Etenkin pitkän englannin kokeissa tekstit käsittelevät ajankohtaisia aiheita ilmaston lämpenemisestä globaaliin politiikkaan tai vaikka urheilumaailmasta maantieteeseen. On siis syytä valmistautua lukemalla aiheita laidasta laitaan.

Tekstin ymmärtämistä voi auttaa, jos lukemisen jälkeen kysyt itseltäsi seuraavia asioita:
Finland to stop subsidising EV charging stations

Mikä oli tekstin pääväite?

Mitkä kolme pointtia kertoisin tekstistä kaverille?

Mitä aihealuetta teksti käsitteli?

Mitä kysymyksiä teksti herätti?

Traficom: Passengers on Finnish flights becoming more unruly
Tekstissä käsitellään energiajakelua kotitalouksiin. Vaikka teksti vilisee lyhenteitä, siitä löytyy tärkeää sanastoa liittyen parlamentaariseen kielenkäyttöön kuin myös energiatalouteen.
Leaders laud Martti Ahtisaari as they mourn his passing
Teksti käsittelee matkustamisen häiriötilanteita. Tällä tekstillä kertaat matkustamisen perussanastoa sekä hahmotat laajempaa kokonaisuutta matkustamisen häiritsemisen kokonaistilanteesta.

Artikkeli käsittelee presidentti Martti Ahtisaaren kuolemaa. Tekstin avulla treenaaja pääsee kertaamaan muodollista kieltä, surun ilmaisemista sekä referointia.

Sanasto

Kun kuulet uuden sanan, voit pysähtyä ja kirjoittaa sanan hakukoneeseen. Opittuasi sanan merkityksen palaa takaisin katselun tai kuuntelun pariin ja laske monestiko uusi sana toistuu. Uuden sanan oppimiseen tarvitaan useampi kuuntelukerta.

Sanaston opiskelussa on tärkeää muistaa, että enemmän on enemmän. Ei ole olemassa vain yhtä kerrattavaa sanastoa, vaan kaikkien uusien sanojen opiskelu ja vanhan kertaaminen voi olla hyödyksi ylioppilaskirjoituksissa. Kertaa siis vanhaa ja terästä päätäsi täysin uusilla sanoilla! Englannin kirjoitusten sanasto-osuus keskittyy usein synonyymien löytämiseen, mutta myös silkkaan ulkoa muistamiseen esimerkiksi aukkotehtävissä.

Is Finland ready for foreign nurses?

All points North -podcastissa käsitellään Suomen hoitoalaa. Kuunnellessasi saat myös laajan sanaston maahanmuuttoon ja globaaleihin ilmiöihin liittyen.

Brittiläinen Stacey Dooley yökyläilee erilaisten perheiden luona dokumenttisarjassaan Stacey Dooley yökylässä. Ensimmäisessä jaksossa Dooley yöpyy varakkaan Arkwrightin perheen luona. Jaksossa käsitellään brittiläistä luokkajakoa ja rikkauksien epätasaista jakoa.
Harjoittele englannin kirjoituksiin vanhojen yo-kokeiden parissa! Päivitetty 29.7.2024: Vaihdettu ohjelma toiseen. Päivitetty 15.5.2024: Areenasta poistunut ohjelma poistettu listasta. Päivitetty 26.2.2024: Vaihdettu ohjelma toiseen.
Sinisen planeetan tulevaisuus - tiededokumentissa käsitellään maailman merien heikkenevää tilaa. Klassinen kertojaääni ( Sir David Attenborough) vie katsojan mukanaan syviin vesiin. Dokumentissa kuulet ilmastoon ja luontoon liittyviä sanoja ja käsitteitä sekä opit uutta tiedesanastoa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kuuntele, katso ja lue! Kokosimme mittavan paketin viihdettä, jolla opiskelet englannin ylioppilaskokokeisiin

# data[].attributes.attachment_link.description
Yo-kokeisiin treenaamisen ei tarvitse olla pelkkää kirjasta pänttäämistä. Kokosimme Yle Areenasta paketin, jonka avulla treenaat englannin kuuntelua, sanastoa ja luetun ymmärtämistä.

# data[].attributes.headline
Ruotsin harjoittelua Yle Areenan ohjelmien avulla

# data[].attributes.subject
Ruotsin harjoittelua Yle Areenan ohjelmien avulla

# data[].attributes.attachment_link.title
Tympiikö ruotsin pänttääminen kirjoista? Kokosimme Areenasta kuuntelu- ja katselupaketin, jolla kertaat ruotsin kirjoituksiin

# data[].attributes.attachment_link.description
Yo-kirjoituksiin treenaaminen saattaa käydä raskaaksi jos kertaa pelkkää kirjaa. Kokosimme Yle Areenan ohjelmista harjoittelupaketin, josta löydät katseltavaa, kuunneltavaa, luettavaa ja tehtäviä ruotsiksi.

# data[].attributes.attachment_link.title
K1, J3: MUISTI - Toivoton unohtelija tulikokeessa | Superihmiset - piilotettua kykyä etsimässä

# data[].attributes.attachment_link.description
Hajamielisyys huolettaa Sean Ricksiä. Muistimestari Yänjaa Wintersoul auttaa toivotonta unohtelijaa rakentamaan itselleen muistipalatsin. Jokainen voi treenata muistinsa huippukuntoon, mutta emme ole yhtä kuin muistomme.

# data[].attributes.body
Englannin epäsäännöllisten verbien opettelua laulun avulla!

# data[].attributes.attachment_link.title
Irregular Verbs | Learn All Irregular Verbs in One Song

# data[].attributes.body
Yksikkömuunnokset haltuun laulun avulla!

# data[].attributes.headline
Englannin harjoittelua  laulujen / lyriikoiden  avulla 

# data[].attributes.subject
Englannin harjoittelua  laulujen / lyriikoiden  avulla 

# data[].attributes.attachment_link.title
LingoClip - Enjoy learning languages with music

# data[].attributes.attachment_link.description
Discover a new and fun way to learn English and other languages by filling in the lyrics of your favorite songs.

# data[].attributes.body
Kuuntelutehtäviä neljällä eri vaikeustasolla (A1-B2 helpoimmasta vaikeimpaan)

# data[].attributes.attachment_link.description
Practise and improve your listening skills for your school studies and your English exams. There are activities for different levels, so find your level and make a start.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Miten yo-kokeen kuunteluihin voi valmistautua? Englanninopettajan kanssa yhteistyössä tehty suuri kuuntelukokonaisuus sisältää eritasoisia kuullunymmärtämistehtäviä neljältä eri osa-alueelta.

Lukiossa vuosia opettanut englanninopettaja Marcus Ellonen kuulee opiskelijoiden usein sanovan, että yo-kokeen kuuntelutehtäviä on vaikeaa tai mahdotonta harjoitella. Se ei pidä paikkansa, sillä kuten mitä tahansa muutakin yo-kokeen osa-aluetta, myös kuullunymmärtämistä voi treenata, ja siinä voi kehittyä.

Tämä kuuntelukokonaisuus sisältää runsaasti ohjeita ja valmiita harjoituksia kuuntelujen harjoitteluun jakautuen neljään osa-alueeseen: kielen nyansseihin, autenttisiin materiaaleihin ja aksentteihin, kokonaisuuden ymmärtämiseen sekä tunnetiloihin ja kohteliaisuuksiin.

Ihan aluksi voit testata, minkä arvosanan saisit, jos tekisit yo-kokeesta vain kuunteluosion.

Testaa kuullunymmärtämisen tasosi

Yo-koekuunteluiden tehtävämuotoihin ja yleiseen tasoon kannattaa tutustua tekemällä aikaisempien yo-kokeiden kuunteluosioita. Kun kuunteluista saadut pisteet muuttaa prosenteiksi, omasta kuuntelun osaamisen tasostaan saa suuntaa-antavan käsityksen.

Jos siis esimerkiksi kokeen kuunteluosiossa on tarjolla yhteensä 80 pistettä, joista itse saa 50 pistettä, tulos on prosenteiksi muunnettuna noin 62 prosenttia. Saatua prosenttitulosta voi suuntaa-antavasti verrata kyseessä olevan tutkintokerran pisterajoihin.

Esimerkiksi syksyllä 2021 A-englannissa arvosanaan C vaadittiin 68 prosenttia kaikista pisteistä ja M:n 77, mille välille myös edellisen esimerkin 62 prosenttia asettuu. Arvosana on toki vain suuntaa-antava, sillä vaikka kuunteluosio menisi huonosti, kokelas voi kompensoida menetettyjä pisteitään pärjäämällä hyvin vaikka kirjoitelmassa.

Minkä arvosanan saisit, jos tekisit yo-kokeesta pelkästään kuuntelutehtävät? Selvitä nykyinen tasosi tekemällä alla oleva tasotesti. Tehtävät perustuvat kevään 2020 A-englannin yo-kokeeseen. Saat testin lopuksi arvosanan, joka perustuu kyseisen tutkintokerran pisterajoihin.

Alkutesti: Testaa kuullunymmärtämisen tasosi

Siirry seuraavaksi harjoittelemaan kuuntelupaketin neljää varsinaista osa-aluetta, joista jokainen sisältää kolme eritasoista kuunteluharjoitusta.

Jatka harjoittelua
Osa 1: Nyanssit
Osa 2: Kokonaisuuden ymmärtäminen
Osa 3: Autenttiset materiaalit ja aksentit
Osa 4: Tunnetilat ja intonaatiot

# data[].attributes.attachment_link.title
Englannin suuri kuuntelukokonaisuus: treenaa näillä eri vaikeustason harjoituksilla yo-kokeeseen (Vuodelta 2022)

# data[].attributes.attachment_link.description
Kokonaisuus sisältää paljon eri vaikeustason kuunteluita.

# data[].attributes.body
Päätä itsellesi toimiva opiskelutila.

Kun opiskelutila on järjestyksessä, ajatuksetkin pysyvät paremmin järjestyksessä.

Joskus opiskeleminen onnistuu paremmin muualla kuin kotona. Tällöin kannattaa kokeilla esim. hiljasten työskentelytilojen hyödyntämistä.

# data[].attributes.body
Voi lisätä motivaatiota ja tukea opiskelun aloittamista.

Yhdessä pohtiminen, eri näkökulmien vertailu ja niistä keskusteleminen ovat aktiivisen opiskelun muotoja. Aktiivinen opiskelu tukee tiedon siirtymistä pitkäkestoiseen muistiin.

# data[].attributes.body
Tehokasta opiskelua ei mitata käytettynä aikana vaan ajankäytön tehokkuutena!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Onko tämä omahoito-ohjelma minua varten?

Keskittyminen on jokaiselle toisinaan hankalaa. Toisilla ongelmat ovat synnynnäisiä ja pysyviä, toisilla taas tilapäisempiä. Jos keskittymishaasteet hankaloittavat elämää ja tavoitteiden saavuttamista, niihin kannattaa puuttua. Paljon voi tehdä itse. Tämä omahoito-ohjelma sisältää keinoja parempaan arjen- ja elämänhallintaan.

Tämä omahoito-ohjelma soveltuu silloin, kun halutaan lievittää

kehityksellisiä keskittymisvaikeuksia, kuten ADHD-oireistoa

tilapäisempiä, muista syistä johtuvia keskittymishaasteita

Voit käyttää omahoito-ohjelmaa

24/7

ilmaiseksi

iästä riippumatta

nimettömästi ja kirjautumatta

itsenäisesti tai muun hoidon ohella

käymällä läpi koko ohjelman tai valitsemalla vain itsellesi parhaiten sopivat kohdat

Nuorille löytyy oma omahoito-ohjelma keskittymistä varten:

1. Mistä on kyse?

Ensimmäisessä osiossa saat tietoa keskittymisvaikeuksista.

Opit tunnistamaan keskittymisvaikeuksia synnyttäviä ja ylläpitäviä tekijöitä.

Saat tietoa siitä, miten keskittymisvaikeudet ilmenevät ja mistä ne johtuvat.

Lisäksi saat tietoa siitä, miten voit itse vaikuttaa keskittymisvaikeuksiisi ja tukea muistiasi.

2. Työkaluja

Harjoitukset ovat ohjelman ydin. Niiden kautta pääset kartoittamaan ja miettimään ratkaisuja tilanteeseesi.

Harjoitusten tekemisen kautta muutut lukijasta aktiiviseksi tekijäksi. Harjoittelemalla opit uusia keinoja arkesi tukemiseen.

Saat tukea ja vinkkejä esimerkiksi

rutiinien luomiseen

muistin tukemiseen

asioiden aloittamiseen

siirtymistilanteisiin

taukojen pitämiseen

ennakointiin ja suunnitteluun

Opit myös pysähtymään ja keskittymään olennaiseen.

Harjoitukset vaihtelevat pituudeltaan ja sisällöltään. Voit tutustua niihin haluamassasi järjestyksessä tai valita vain itsellesi sopivimmat.

3. Eväitä jatkoon

Viimeisessä osiossa suuntaat mieltä kohti tulevaa.

Tässä osiossa pohdit keskittymisvaikeuksien hyviä puolia ja opettelet huomaamaan hyvää itsessäsi.

Saat lisätietoa siitä, miten arjenhallinta ja tasapainoinen elämä vaikuttavat keskittymiseen. Opit ylläpitämään saavuttamiasi tuloksia.

Lopuksi saat tietoa siitä, miten keskittymisvaikeuksia hoidetaan ja mistä voit tarvittaessa saada apua.

Seuraavalla videolla (1:34) kuulet tarkemmin omahoito-ohjelman rakenteesta. Saat myös tietoa siitä, miten omahoito-ohjelman harjoitukset ja taustatieto voivat helpottaa oloasi.

Mikä omahoito-ohjelma on?

Omahoito-ohjelma

perustuu hoidossa tehokkaiksi todettuihin ja tutkittuihin toimintatapoihin

koostuu kolmesta osiosta

sisältää tietoa ja harjoituksia, jotka auttavat arjessa ja oireiden hallinnassa

Tämä on myös ammattilaisen työkalu

Omahoito-ohjelmaa voidaan kokonaisuutena tai osissa käyttää ryhmien tai yksilötapaamisten tukena.

Ammattilainen voi tukea ja ohjata harjoitusten tekemisessä. Omahoito-ohjelman läpikäymisen aikana tavataan yleensä 1-3 kertaa. Tällöin voidaan esimerkiksi keskustella harjoitusten herättämistä ajatuksista sekä pohtia, mitkä harjoitukset ovat soveltuvimpia.

Huom!

Jos koet, että oireesi ovat vakavia tai et pärjää niiden kanssa yksin, hae niihin apua.

Muistilista aloitukseen

Missä vain, milloin vain

Omahoito-ohjelma on saatavillasi aina, kun sinulla on aikaa. Materiaaleihin pääset käsiksi kellon ympäri paikasta riippumatta. Vietä vaikka kahvitauon mittainen hetki tietokoneella tankaten tietoa aiheesta.

Aktiivinen harjoittelu tuo tulosta

Uusien työkalujen oppimisessa jatkuva harjoittelu on tärkeää. Kun harjoittelet työkalujen käyttöä ensin helpoissa tilanteissa, auttavat ne sinua vähitellen myös vaikeammissa tilanteissa.

Yksityisyytesi suojaamiseksi kyselyiden ja harjoitusten vastaukset eivät tallennu. Jos haluat ne talteen, kopioi ne itsellesi erilliseen tiedostoon.

Sinulla on mahdollisuus muutokseen

Olet pian aloittamassa omahoito-ohjelmaa. Hienoa, että toimit itsesi parhaaksi. Omahoito-ohjelma auttaa sinua kohti haluamaasi elämää.

On normaalia, jos harjoitukset tuntuvat välillä haastavilta. Tämä kuuluu asiaan, kun pyrit pysyviin muutoksiin. Ole siis itsellesi armollinen. Tee ohjelmaa sopivissa paloissa, ja pidä palauttavia taukoja.

# data[].attributes.attachment_link.description
Harhailevatko ajatuksesi? Meneekö tärkeitäkin asioita ohi? Jäävätkö asiat viime tippaan tai kokonaan hoitamatta? Keskittymisvaikeuksien omahoito-ohjelmasta saat tietoa keskittymiskyvystä ja keinoja parempaan keskittymiseen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Alla on kymmenittäin tehtäviä, joiden aiheina ovat esimerkiksi isot alkukirjaimet, yhdyssanat, puolipisteen käyttö ja lähteiden oikeaoppinen merkitseminen. Testaa, mitä osaat, ja opi uutta!

Osaatko virheetöntä suomea?
Kielenhuoltopeli 1 Kielenhuoltopeli 2
Pelit vaativat toimiakseen Flash playerin.

Ääntäminen, tavutus ja alkukirjaimet
Ääntämisen ja kirjoittamisen vastaavuus 1 Ääntämisen ja kirjoittamisen vastaavuus 2 Iso ja pieni alkukirjain 1 Iso ja pieni alkukirjain 2
Yhdyssanat ja sanaliitot
Yhdyssanat ja sanaliitot 1 Yhdyssanat ja sanaliitot 2 Yhdyssanat ja sanaliitot 3 Yhdyssanat ja sanaliitot 4 Yhdyssanat ja sanaliitot 5 Yhdyssanat ja sanaliitot 6 Yhdyssanat ja sanaliitot 7 Yhdyssanat ja sanaliitot 8 Yhdyssanat ja sanaliitot 9
Paikannimet ja vierassanat
Paikannimet 1 Paikannimet 2 Paikannimet 3 Vierassanat 1 Vierassanat 2 Vierassanat 3 Vierassanat 4 Vierassanat 5 Vierassanat 6
Lyhenteet, numerot ja merkit
Lyhenteet, numerot ja merkit 1 Lyhenteet, numerot ja merkit 2 Lyhenteet, numerot ja merkit 3 Lyhenteet, numerot ja merkit 4 Lyhenteet, numerot ja merkit 5 Lyhenteet, numerot ja merkit 6
Välimerkit
Virkkeen loppuvälimerkit 1 Virkkeen loppuvälimerkki 2 Pilkku lauseen sisällä 1 Pilkku lauseen sisällä 2 Pilkku lauseen sisällä 3 Pilkku lauseen sisällä 4 Desimaalipilkku Pilkku saman virkkeen lauseiden välissä 1 Pilkku saman virkkeen lauseiden välissä 2 Pilkku saman virkkeen lauseiden välissä 3 Pilkku saman virkkeen lauseiden välissä 4 Pilkku saman virkkeen lauseiden välissä 5 Pilkku saman virkkeen lauseiden välissä 6 Pilkku saman virkkeen lauseiden välissä 7 Pilkku saman virkkeen lauseiden välissä 8 Kaksoispiste 1 Kaksoispiste 2 Kaksoispiste 3 Puolipiste Yhdysmerkki ja ajatusviiva Heittomerkki Lainausmerkit ja puolilainausmerkit 1 Lainausmerkit ja puolilainausmerkit 2 Lainausmerkit ja puolilainausmerkit 3
Kirjoittaminen
Sananvalinta 1 Sananvalinta 2 Sananvalinta 3 Sananvalinta 4 Rinnastaminen Mielipide, tosiasia, kuvitelma Keskustelutehtävä Pohdintatehtävä Referaattitehtävä Referointi ja lainaaminen Lähteiden käyttäminen Lähteiden merkitseminen 1 Lähteiden merkitseminen 2 Lähteiden luotettavuus

# data[].attributes.attachment_link.title
Tee äidinkielen tehtäviä eri osa-alueista

# data[].attributes.attachment_link.description
Kymmenittäin tehtäviä. Testaa mitä osaat ja opi uutta!

# data[].attributes.body
Pyri kirjoittamaan laajat kirjoitustehtävät ilman Wordin oikolukijaa.

Oikolue kirjoittamasi teksti pari kertaa. Tee tämä rauhassa ja tekstiin keskittyen. Jos pystyt, pidä välillä pieni tauko.

Tarkistusvaiheessa tekstiä kannattaa lukea itselleen ääneen. Kirjoitusvirheet, esim. kirjainten puuttumisen huomaa tällöin helpommin.

Jos olet luokkahuoneessa ja ääneenlukeminen ei sen vuoksi onnistu, lue tekstiä huulia liikuttamalla.

Laita vasta tämän jälkeen oikolukija päälle ja korjaa virheet, joita et itse tunnistanut.

Kiinnitä huomiota isoihin alkukirjaimiin, yhdyssanoihin sekä pilkkujen paikkoihin. Vältä liian pitkiä ja monimutkaisia lauserakenteita.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Opiskelijat voidaan jakaa neljään ryhmään kouluhyvinvoinnin mukaan: innostuneisiin, stressaantuneisiin, uupuneisiin ja kyynisiin. Ryhmät eroavat toisistaan esimerkiksi siinä, miten opiskelijat suhtautuvat opiskeluun ja epäonnistumisiin. Erilaiset opiskelijat tarvitsevat myös erilaista tukea opintoihinsa. Tee testi ja selvitä, mitä opiskelijatyyppiä sinä vastaat eniten.

Valitse väittämistä se, joka kuvaa parhaiten sinua. Tulos kertoo, mitä tyyppiä vastauksesi muistuttivat eniten ja antaa vinkkejä opiskeluun. Muista, että tulokset eivät ole pysyviä! Opiskelijat voivat liikkua ryhmästä toiseen ja kuulua myös useampaan ryhmään samaan aikaan.

Testi on tehty FinEdu ja Mind the Gap tutkimusprojektin tulosten pohjalta, mutta sen tulos on suuntaa-antava. Abitreenit selvitti tutkimusryhmään kuuluvalta psykologian ja kasvatustieteen professori Katariina Salmela-Arolta, mistä erilaisissa opiskelijatyypeissä on kysymys. Lue koko artikkeli.
Juttua muokattu 7.1.2020: Artikkelin kuva päivitetty.
Aiheeseen liittyvät linkit

# data[].attributes.attachment_link.title
Innostunut, stressaantunut, kyyninen vai uupunut opiskelija - Testaa kuka sinä näistä olet

# data[].attributes.headline
Lyhytvideoiden selailu on aivoille kovaa työtä

# data[].attributes.subject
Lyhytvideoiden selailu on aivoille kovaa työtä

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Moni hakee Tiktokista virkistävää taukoa. Tutkimukset kuitenkin osoittavat, että nopea videovirta väsyttää aivot ja murentaa keskittymiskykyä. Onneksi ärsykkeiden väsyttämät aivot voi huoltaa kuntoon.

Kuvittele eteesi kaupan irtokarkkiseinä. Silmänkantamattomiin kiiltävää mustaa lakritsaa, kullankeltaista fudgea, vadelmaveneitä, salmiakkia ja suolaisella kinuskitahnalla täytettyjä suklaanappeja.

Seisot muovilapio kädessä, tyhjä paperipussi toisessa. Sinulla on lupa täysin ilmaiseksi täyttää niin monta paperipussia kuin ikinä haluat. Kukaan ei estele, päin vastoin, myyjät yllyttävät sinua, tyrkyttävät uutta pussia aina kun edellinen täyttyy.

Puolessa välissä kolmatta pussia mielessä häivähtää, että onhan tätä mässyä jo aikamoinen määrä. Meinaat lopettaa, mutta silloin myyjä hihkaisee: Täällä on vielä hedelmäaakkosia ja salmiakkikaloja!

Jatkat lapioimista.

Sellaista on elämä Tiktokin, Youtuben, Instagramin ja muiden lyhyitä videoita loputtomasti syöttävien palveluiden kanssa. Naposteltava makea ei lopu. Ikinä.

Mihin katosi kaksi tuntia?

On paljon matalampi kynnys katsoa vielä yksi 15-sekuntinen video, kuin käynnistää 45-minuuttinen jakso suoratoistosarjaa. 45 minuuttia tuntuu pitkältä sitoumukselta, mutta sama 45 minuuttia saattaa huomaamatta hujahtaa minimittaisia videoita selaillessa.

Mikään videovirrassa ei tarjoa luonnollista kohtaa lopettamiselle, mikään siinä ei sano, että nyt olet katsonut riittävästi.

On niin helppoa saada kaikenlaista potentiaalisesti kiinnostavaa, non-stop.

Esimerkiksi Tiktokin videovirralla on täydellinen resepti. Jokainen video maistuu hieman uudelta ja erilaiselta. Palvelun ei tarvitse edes onnistua jokaisen videon kohdalla, sillä uusia yrityksiä tulee muutaman sekunnin välein. Entä tämä? Entä tämä?

Algoritmi oppii palvelun käyttäjästä ja etsii sen, mikä tätä kiinnostaa. Eli vaikka yksi vastaantullut video olisi huti, seuraava voi olla osuma.

Käärijä imuroi ja laulaa. Nam.

Korealaispoika räppää vanhemmistaan. Plääh.

Bad Lip Reading sketsi irvailee amerikkalaisille poliitikoille. Nam.

Sointuorvokki blaastaa. Nam.

Söpö mäyräkoira syö jäätelöä. Nam, nam, nam!

Häh? Onko kello jo 02?

Silmäluomet lurpahtelevat jo, mutta katson vielä yhden videon. Kuulostaako tutulta?

Puolinukuksissa et jaksaisi enää lukea kirjaa, tuskin edes katsoa sarjaa. Nopeatempoinen videosälä kuitenkin pitää otteessaan. Sen parissa väsytämme itsemme pitkälle, ja nukkumaanmeno viivästyy huomaamatta.

Pystymme pysymään esimerkiksi Tiktokin videovirran mukana umpiväsyneinäkin. Syöte on niin tehokas, että se pitää meidät mukana, vaikka olisimme ihan lopussa.

Väsyneinä olemme erityisen aseettomia. Aivojen toimitusjohtaja, järkeviä päätöksiä tekevä etuotsalohko, kuluttaa paljon energiaa. Väsyneinä päästämme herkästi irti ohjaksista ja menemme autopilotilla.

Videovirrassa ajelehtiminen ei vaadi ponnistelua. Sorrumme siihen, koska se on helppoa.

Voisi luulla, että aivoille tekee hyvää, kun kääntää selän arkisille huolille ja pakenee viihdyttävien videoiden pariin.

Videovirta kiinnittää toki mielen tehokkaasti, emmekä niitä katsoessamme mieti stressaavia asioita. Algoritmit on kuitenkin kehitetty pitämään meidät virrassa pidempään, kuin haluaisimme ja mikä olisi meille hyväksi.

Monelle tulee yllätyksenä, että näennäisen rentouttava videoiden selailu on aivoille kovaa työtä.

Kun videoiden nopeatempoinen ja informaatiorikas ärsyketulva työntyy aivoihin, aivot eivät lepää, vaan ovat tiedon prosessoimistilassa.

Onkohan mulla ADHD?

Jos ei jaksa lukea kirjaa ja unohtelee tavaroita, voi mieleen tulla, että tämä on varmaan sitä ADHD:ta. ADHD on kuitenkin kehityksellinen neuropsykiatrinen oirekuva, jonka merkit ovat näkyvissä jo varhaisessa lapsuudessa.

Todennäköisemmin aivot ovat vain tottuneet hyppimään asiasta toiseen, koska ne on opetettu "huonoille tavoille". Ilmiöllä on nimitys, ADT, attention deficit trait, itsehankittu keskittymisen häiriö.

Osin teemme sen itse, osin syy on informaatiotulvan, jonka keskellä elämme.

Videosälä totuttaa nopeisiin palkintoihin, mikä heikentää keskittymiskykyä. Sellainen puuha, josta saa palkinnon vasta ponnistelun jälkeen, ei jaksa kiinnostaa.

Vähän sama kuin irtokarkkien kanssa. Nameihin tottuneelle suulle ei oikea ruoka enää maistu.

Jos vietät ison osan vapaa-ajastasi selaillen turboahdettua videosälää, väsytät aivosi jatkuvalla ärsyketulvalla ja rakennat itsellesi keskittymiskyvyttömiä "tiktok-aivoja". Aivot nimittäin muovautuvat sen mukaan, miten me niitä käytämme.

Onneksemme aivot ovat muovautuvaiset myös toiseen suuntaan, eli kadonneen keskittymiskyvyn voi palauttaa.
Aivotutkija Mona Moisala neuvoo videolla, miten "tiktok-aivojen" kesyttäminen onnistuu. Artikkelia varten on haastateltu työpsykologi Samuli Shintamia ja aivotutkija Mona Moisalaa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Näennäisen rentouttava lyhytvideoiden selailu on aivoille kovaa työtä

# data[].attributes.attachment_link.description
Moni hakee Tiktokista virkistävää taukoa. Tutkimukset kuitenkin osoittavat, että nopea videovirta väsyttää aivot ja murentaa keskittymiskykyä. Onneksi ärsykkeiden väsyttämät aivot voi huoltaa kuntoon.

# data[].attributes.headline
Lumitin matematiikan opettajan Mikko Heinon sivut

# data[].attributes.subject
Lumitin matematiikan opettajan Mikko Heinon sivut

# data[].attributes.body
Tältä sivustolta löydät Lumitin matematiikan opettajan Mikko Heinon opettamien lukion matematiikan opintojaksojen keskeiset oppitunneilla käsittellyt asiat.

# data[].attributes.body
Tältä sivulta löydät materiaalipaketin, jonka avulla pystyt kehittämään opiskelutaitojasi ja itsetuntemustasi opiskelijana.

# data[].attributes.attachment_link.description
Opinvoimala on Otavian tuottama verkkoympäristö, joka sisältää opiskelua ja hyvinvointia tukevaa materiaalia.

# data[].attributes.attachment_link.title
Opinvoimala.fi - 6.1 Opiskelu ja ajanhallinta

# data[].attributes.attachment_link.description
Opinvoimala on Otavian tuottama verkkoympäristö, joka sisältää opiskelua ja hyvinvointia tukevaa materiaalia.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mitä kielioppiasioita kannattaa kerrata? Mitä kirjoitelman tekemisessä kannattaa huomioida? Helsingin suomalaisen yhteiskoulun englanninopettaja Marcus Ellonen jakoi Abitreeneille neuvot englannin yo-kokeeseen valmistautumiseen.

1. Mikään ei ole turhaa

Ihan ensiksi Marcus korostaa, että englannin yo-kokeisiin ei voi valmistautua väärin. Lukion opetussuunnitelma on niin laaja, että sen perusteella melkein minkä tahansa aihepiirin esiintyminen yo-kokeessa on mahdollista. Kokeessa esiintyvien tekstien aiheet ovat vuosien saatossa käsitelleet niin simpukankasvatusta Ranskassa kuin Rio de Janeiron ongelmia sähköntuottamisessa.

- Ympäristöaiheiset tekstit ovat perinteisesti olleet yo-kokeessa keskeisessä roolissa, joten ympäristö- ja luontosanasto on hyvä olla hallussa, Marcus vinkkaa.

Englannin yo-kokeeseen voikin valmistautua yksinkertaisesti käyttämällä kieltä. Tee kaikkea, mitä muutenkin teet, mutta englanniksi. Katso suosikkisarjasi jakso ensin englanninkielisillä teksteillä ja sitten ilman tekstejä ja etsi laulujen sanat netistä ja laula mukana.

Lue ja katso uutisia englanniksi, esimerkiksi CNN:ltä tai BBC:ltä. Yritä samalla miettiä, pystytkö ymmärtämään mistä uutinen kertoo ja mitä siinä sanotaan, vaikka et ymmärrä kaikkia sanoja tai ilmaisuja. Usein yo-kokeessa kokonaisuuden hahmottaminen on tärkeämpää kuin jokaisen sanan ymmärtäminen.

2. Uusiin tehtävätyyppeihin ei voi valmistautua

Yksi englannin yo-kokeessa monia jännittävä asia on uudet tehtävätyypit, joihin ei voi valmistautua. Sähköisten kokeiden aikana lähes jokaisessa kokeessa on ollut mukana jokin uusi tehtävätyyppi.

Jos sellainen tulee vastaan, keskity lukemaan tehtävänanto erityisen huolellisesti. Marcus sanoo, että yo-kokeissa menetetään paljon pisteitä sen takia, ettei koetilanteessa olla oltu skarppina ohjeistuksen kanssa.

- Kannattaa huomioida, että jos joku kohta tuntuu hankalalta, siellä on 20 000 muuta tekemässä samaa koetta ja todennäköisesti se tuntuu silloin monesta muustakin hankalalta.

3. Katso omat vanhat kirjoitelmat läpi

Marcuksen mukaan suoran kieliopin merkitys on hieman vähentynyt yo-kokeissa viime aikoina. Vaikka ei ole olemassa sellaista kielioppiasiaa, jota kokeessa aina kysyttäisiin, esimerkiksi relatiivipronominit ja genetiivin monikko ovat kokeen kestosuosikkeja. Kielioppia testataan erityisesti kirjoitelmissa ja rakenneosiossa.

Kokeeseen valmistautuessa kannattaakin kerrata juuri niitä asioita, jotka on huomannut itselle hankaliksi. Jos sinulla on tallella omia vanhoja kirjoitelmia, katso löytyykö niistä toistuvia virheitä.

- Joillain saattaa olla, että kielioppi on kivasti hallinnassa, mutta prepositiot tai artikkelit menevät aina väärin. Jos verbien perusaikamuotojen kanssa on ongelmaa, se kannattaa laittaa kuntoon.

4. Hyödynnä sähköiset alustat

Koska yo-koe on sähköinen, sähköinen materiaali on Marcuksen mielestä paras tapa harjoitella. Esimerkiksi prepositioiden kertaamiseen hän suosittelee Quizletia. Sieltä löytyy pelillisiä alustoja, joilla voi treenata vähän hauskemmin kuin lukemalla kirjasta.

Sanastojen, kieliopin sekä kuuntelu- ja luetunymmärtämisharjoitusten lisäksi myös kokeen rakenteeseen ja erilaisiin tehtävätyyppeihin perehtyminen on hyvä idea, vaikka tehtävätyypit saattavatkin jonkin verran vaihdella kokeesta toiseen. Aiempia yo-kokeita löydät Abitreenien sivuilta.

5. Treenaa kaverin kanssa

Esimerkiksi aikamuotojen treenaamiseen Marcus suosittelee pyytämään kaverin tai vaikka vanhemman mukaan. Kielioppikirjoista löytyviä tehtäviä on hyödyllisempää tehdä yhdessä toisen kanssa,

- Suullinen harjoittelu ja puhuminen on se paras tapa saada muistijälkiä syntymään aivoihin. Kielihän on lähtökohtaisesti tiedonvälitystä ihmisten välillä, Marcus sanoo.

- Tehkää sähköisiä tehtäviä ja yo-kokeita ja miettikää yhdessä mikä vastaus tai monivalinta on oikein ja miksi. Kaksi päätä muistaa ja hahmottaa asioita paremmin kuin yksi. Kaverin kanssa opiskelu on myös hauskempaa!

6. Valmistaudu kirjoitelmaan

Marcus kertoo, että kokelaiden kirjoitelmat pitenevät ja kirjoitusvirheiden määrä kasvaa vuosi vuodelta. Jos tekstit rönsyilevät tai ovat liian pitkiä, niitä ei ole suunniteltu tarpeeksi. Kirjoitelman rakennetta kannattaakin suunnitella ennen kuin lähtee kirjoittamaan ja lopuksi lukea teksti huolellisesti läpi.

- Päivittäisessä sähköisessä viestinnässä kirjoitetaan nopeasti eikä ole niin väliä, menevätkö merkit kohdalleen tai tuleeko lauseista kovin järkeviä. Se ei kuitenkaan saisi vaikuttaa kirjoittamiseen yo-kokeessa.

7. Nuku hyvin

Marcus sanoo, että monelle kaikkein vaikeinta on ottaa rennosti, olla riittävän rauhallinen ja uskoa siihen, että kyllä se suttaantuu. Sen sijaan että viimeisenä iltana pänttäisi prepositioita, tärkeämpää on nukkua hyvin.

- Riittävä uni, ulkoilu ja itsestään huolehtiminen ovat usein jopa tärkeämpiä asioita kuin kirjan kanssa pänttääminen, sillä väsynyt opiskelija antaa kokeessa väsyneitä vastauksia, Marcus sanoo.

- Omasta jaksamisestaan on ensiarvoisen tärkeää huolehtia ja jutella kotona tai koulussa jos tuntuu, että valmistautuminen takkuaa tai työmäärä alkaa tuntua ylivoimaiselta. Hankaluuksiin on tarjolla apua ja mitä aikaisemmin sitä pyytää, sitä parempi lopputulos.

Aiheeseen liittyvät linkit

# data[].attributes.attachment_link.title
Tekoäly pitää pistareita ja lyhentää lukuaikaa – tässä viisi tapaa hyödyntää tekoälyä opiskelussa ilman vilungin vaaraa

# data[].attributes.attachment_link.description
Opetusteknologia-asiantuntijan mielestä tekoälyä voisi hyödyntää lukio-opiskelussa, jos sen tekee oikein ja käyttää rutkasti omaa järkeä. Jutussa listataan viisi tapaa hyödyntää tekoälyä lukio-opiskelussa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mitkä ovat tavallisia kielioppimokia, ja mitä kokeessa kysytään vuodesta toiseen? Ruotsinopettaja Kari Jukarainen Riihimäen lukiosta jakaa omat vinkkinsä ruotsin yo-kokeeseen.
1. Hallitse kieliopista ainakin nämä
Jukaraisen kokemuksen mukaan opiskelijat tekevät yleisimmin virheitä verbien aikamuodoissa sekä persoonapronominien ja substantiivien taivutuksissa. Ruotsin kirjoittavan on hyvä varmistaa, että hallitsee ainakin niiden käytön sujuvasti.

Erityisen tarkkana kannattaa olla verbien kanssa, koska väärin käytettynä ne häiritsevät ymmärrettävyyttä. Etenkin aikamuodoissa tehdään paljon huolimattomuusvirheitä.

- Näen tosi paljon sitä, että esimerkiksi perfekti muodostetaan väärin. Ha-apuverbi saattaa olla oikein, mutta pääverbi onkin imperfektissä.

Substantiivien taivutusten perussäännöt ovat yleensä helppoja, mutta etenkin parempia arvosanoja tavoiteltaessa kannattaa kerrata määräisiin ja epämääräisiin muotoihin liittyvät poikkeukset. Esimerkkeinä taivutusmuotojen käytöstä Jukarainen mainitsee sanaparit någon bil, den här bilen ja min bil.

- Ruotsissa juju on siinä, että osaa käyttää oikeaa substantiivin muotoa oikeassa yhteydessä. Näitä kysytään joka kerta.

Pronomineissa puolestaan monikkomuodot menevät helposti sekaisin.

- Kaikkein tavallisin virhe on, että monikon toinen persoona ni sekoitetaan muotoon de. Jos näissä tekee virheitä, tulee fiilis, että paljon on jäänyt oppimatta.
2. Harjoittele dialogeja
Kielten ylioppilaskokeissa tyypillisesti testataan kokelaan taitoa käyttää kieltä arkisissa tilanteissa. Hyvä idea on kerrata erilaisia dialogeja, joita ruotsin oppimateriaalit ovat pullollaan.

- Kokeessa on aina tehtäviä, joissa pitää osata toimia tietyissä tilanteissa, kuten hotellin vastaanotossa tai kaupassa. Tällaisia tehtäviä on ollut paljon myös kuunteluissa, Jukarainen sanoo.

Dialogeja kannattaa harjoitella lukemalla niitä ääneen yksin tai kaverin kanssa.
3. Lue tekstejä tiedostaen
Jukarainen ei voi kylliksi korostaa varmasti kaikille kieltenopiskelijoille itsestäänselvää vinkkiä: kuuntele ja lue kohdekielellä mahdollisimman paljon oppikirjojen ulkopuolisia materiaaleja. Etenkin kirjoitusten alla se on tehokas tapa virittää aivot vieraalle kielelle.

Tekstejä lukiessa Jukarainen kehottaa kiinnittämään aktiivisesti huomiota kielen rakenteeseen. Esimerkiksi sivulauseiden, käänteisten sanajärjestysten ja eri aikamuotojen bongaaminen tekstistä on usein tehokkaampi tapa kerrata kielioppia kuin oppikirjassa olevia sääntöjä pänttäämällä.

Kuunteluiden harjoitteluun netti on pullollaan ruotsinkielisiä podcasteja ja ohjelmia, joista kannattaa valita aiheeltaan itselleen mieluinen. Jukarainen on itse suositellut opiskelijoilleen Vegas Sommarpratarea.

- Ohjelmat ovat helposti ymmärrettäviä, ja niissä puhutaan yleensä tosi rauhallisesti.
4. Panosta kirjoitelmiin
Kirjoitti ruotsin sitten keskipitkänä tai pitkänä, kokeen kirjoitelmaosiossa on jaossa lähes kolmannes koko kokeen pisteistä. Siksi niihin kannattaa Jukaraisen mukaan panostaa.

- Kirjoittamista voi aina harjoitella. Oppimateriaaleissa on paljon kirjoitustehtäviä, joista saa aiheideoita.

Koetilanteessa kirjoitelmatehtäviin kannattaa varata aikaa, sillä niissä pääsee esittelemään omaa osaamistaan monipuolisesti.

- Muista käyttää vaihtelevasti erilaisia kielen rakenteita, kuten suoraa ja käänteistä sanajärjestystä. Myös synonyymeja kannattaa suosia.

Kirjoitelmaan ei kannata sulloa väkisin kuluneita fraaseja tai kömpelöitä rakenteita.

- Liian käytetyt sanonnat, kuten Livet är ingen dans på rosor, hyppäävät silmille. Myös esimerkiksi vaikeiden passiivirakenteiden kohdalla kannattaa pohtia, osaako varmasti käyttää niitä.
Jukarainen ei myöskään suosittele kirjoittamaan tekstiä ensin suomeksi ja vasta sen jälkeen kääntämään ruotsiksi.

- Suoraan ruotsiksi tuotettu teksti on aina luontevampaa ja toimivampaa kieltä kuin käännetty, vaikka sanavarasto olisikin niukka.
Jaa kommenteissa itsellesi toimivia tapoja opiskella ruotsia!
Aiheeseen liittyvät linkit

# data[].attributes.attachment_link.title
Ruotsinopettaja neuvoo yo-kokeeseen valmistautumisessa - Näitä asioita kysytään aina

# data[].attributes.attachment_link.description
Study Bunny. Download on the App Store. Get it on Google Play · Study Bunny Instagram Study Bunny Youtube Study Bunny Facebook Study Bunny Twitter.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ylen Abitreenit valmentaa lukiolaisia ylioppilaskokeisiin tiedollisesti, taidollisesti ja henkisesti. Sivustolta löytyy vanhoja yo-kokeita vastauksineen aina 2000-luvun puolivälistä saakka. Olet enemmän kuin opiskelet!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kieliä voi opiskella muutenkin kuin sanastoa pänttäämällä. Oletko kokeillut sanamuistipeliä tai aliaksen pelaamista englanniksi? Tai mitä jos viestittelisit kaverin kanssa espanjaksi? Näiden opiskeluvinkkien avulla kielten opiskelusta tulee tehokkaampaa ja helpompaa.

Kielten opiskelu jaetaan usein viiteen eri sisältöalueeseen, jotka toistuvat myös yo-kirjoituksissa: sanasto, kielioppi, tekstin tuottaminen, luetun ymmärtäminen ja kuullun ymmärtäminen. Voit olla hyvä lukemaan ja muistamaan sanoja, mutta jos kielioppi tuottaa hankaluuksia, se vaikuttaa kielitaitoosi.

Mieti, mikä osa-alueista on sinulle vaikein ja missä tunnet tarvitsevasi eniten harjoitusta.

1. Sanasto

Flashcardit eli kortit, joihin kirjoitetaan sana, joka pitää kääntää kohdekielelle tai kysymys, johon vastataan kohdekielellä. Kortteja voi käydä läpi yksin tai parin kanssa. Kortteja voi tehdä itse tai tulostaa suoraan netistä.

Muistipeli. Kirjoita toiseen korttiin sana suomeksi ja toiseen kohdekielellä. Pelaa korteilla muistipeliä.

Alias eli sananselityspeli. Yritä selittää kohdekielinen sana käyttäen kohdekieltä. Itse sanaa tai sen osaa ei saa mainita. Pari arvaa, mikä sana on kyseessä.

Ääneen puhuminen. Sanasto karttuu lausuessa ääneen lukemaansa. Kun puhuu ja kuulee kieltä, jäävät sanatkin paremmin mieleen.

Pitkien sanojen pilkkominen. Jaa pitkät sanat osiin ja mieti miten ne rakentuvat. Esimerkiksi läsförståelseprov: läs (lukeminen), förståelse (ymmärtäminen), prov (koe).

Runoilu. Uusista sanoista voi keksiä runoja. Riimit ja tarinat, eli sanojen liittäminen johonkin yhteyteen, auttavat muistamaan vieraita sanoja.

Sanalista eli perinteinen sanojen pänttäys. Opettele kymmenen sanaa kerralla. Kun siirryt seuraavaan sanalistaan, kertaa myös vanha.

Nettiharjoitukset. Oppikirjojen kustantamoiden sivut ovat yleensä täynnä erilaisia tehtäviä. Sähköisissä tehtävissä saat palautteen saman tien. Abitreenien sivuilta löytyy myös aiempien vuosien yo-kokeita, joilla voit harjoitella ja joista saa palautteen heti.

2. Kieliopin hallinta

Muistisäännöt. Kielioppisäännöistä voi rakentaa runoja, tarinoita tai hassuja lauseita. Moni on ehkä kuullut Portsari Erno:sta, joka viittaa ruotsin substantiivien deklinaatioihin:

Minikielioppilappu, johon voi kerätä omia kielioppi- ja muistisääntöjä, esimerkiksi ruotsin kielessä käytetyt spotpa (subjekti, predikaatti, objekti, tapa, paikka, aika) tai konsukiepre (konjunktio, subjekti, kieltosana, predikaatti). Näin kielioppisäännöt kulkevat mukana kurssista toiseen ja ovat kätevästi mukana virkistämässä muistia. Kielioppisäännöt jäävät myös helpommin mieleen, kun ne on kirjoittanut ylös. Kuvien piirtäminen voi myös auttaa muistamisessa.

Värien käyttö. Eri väreillä voi erotella erilaisia asioita. Käytännössä esimerkiksi ruotsin sivulauseen sanajärjestys on kon (konjunktio) su (subjekti) kie (kieltosana tai liikkuva määre) pre (predikaatti) (konsukiepre). Kirjoita lauseita, joissa jokainen lauseenjäsen on eri värillä korostettu.

3. Tekstin tuottaminen

Viesti kaverille. Laita viikoittain kaverille pieni viesti kohdekielellä!

Prata svenska under rasterna. Or English. O Español.

Poimi kirjan kappaleesta kymmenen uutta sanaa ja kirjoita niistä jokin lyhyt tarina. Kaikki sanat pitää käyttää. Opit tekstin tuottamisen lisäksi myös sanastoa.

Rakenteen sisäistäminen. Lue jokin kohdekielinen teksti, esimerkiksi lehtiartikkeli, ja hahmota paperille, mistä aineksista teksti koostuu: Mitä kerrotaan ensin? Mitä seuraavaksi? Jokaisella kappaleella on oma ydinajatuksensa. Etsi se ja kirjoita kappaleen viereen. Kun olet purkanut muiden kirjoittamien tekstien rakenteita, sinun on helpompi suunnitella myös omia tekstejäsi.

Opettajien korjaamien kirjoitelmien puhtaaksi kirjoittaminen. Kun korjaat omat aineesi, huomaat helposti, mitkä asiat ovat vaikeita ja missä teet eniten virheitä.

4. Luetun ymmärtäminen

Lukeminen. Lukemaansa oppii ymmärtämään, kun lukee paljon. Lue kohdekielisiä sanomalehtiä, blogitekstejä tai vaikka keskustelupalstoja. Kun pääset kieleen (tai kulttuuriin) edes vähän sisälle, ymmärtäminen helpottuu.

Lue samaa tekstiä yhdessä kaverin kanssa. Poimikaa molemmat mielestänne tekstin keskeisimmät sanat paperille (vähintään 20 sanaa). Käykää sanat yhdessä läpi ja suomentakaa.

Jos käytössäsi ei ole sanakirjaa tai teet yo-koetta, silmäile teksti ensin nopeasti läpi. Älä jumiudu yksittäisiin sanoihin, joita et ymmärrä. Yritä löytää tekstin keskeinen ajatus.

5. Kuullun ymmärtäminen

Katsele kohdekielisiä elokuvia tai TV-sarjoja ilman tekstitystä tai kohdekielisten tekstien kanssa.

Käy selkokielisillä sivustoilla. Hitaammin ja selkeämmin lausuttuja uutisia ja muita äänitteitä tarjoavat muun muassa Simple English News ja 8 Sidor.

Kustantamoiden materiaalit. Kielten oppikirjojen kustantamoiden sivuilla saa kuunnella oppikirjojen kappaleita ja digitaalisissa kirjoissa on sanastoja, jotka voi siirtää puhelimeen ja kuunnella silloin, kun haluaa.

Artikkeli on tehty yhteistyössä Helsingin kaupungin erityisopettajien kanssa ja se on osa Abitreenien Paineessa-kampanjaa.
Paineessa auttaa lukiolaisia valmistautumaan ylioppilaskirjoituksiin henkisesti. Se tarjoaa tietoa ja työkaluja luku-urakasta selviytymiseen ja opiskeluihin liittyvän stressin hallintaan.
Lisätietoa Paineessa-kampanjasta.
Juttua muokattu 7.1.2020: Artikkelin kuva päivitetty.
Aiheeseen liittyvät linkit

# data[].attributes.attachment_link.title
Poimi vinkit tehokkaaseen kielten opiskeluun

# data[].attributes.attachment_link.description
Kieliä voi opiskella muutenkin kuin sanastoa pänttäämällä.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tiia opiskelee 30 tuntia viikossa. Miten jaksaa keskittyä lukemiseen päivä toisensa jälkeen kuusi tuntia päivässä? Tiia jakoi Abitreeneille parhaat keskittymisvinkkinsä.

Tiia Suomalainen elättää itsensä YouTubella ja Instagramilla mutta on aina tiennyt haluavansa lääkäriksi. Parhaillaan hän lukee kolmatta kertaa lääkiksen pääsykokeisiin. Ensimmäinen kerta oli enemmänkin kokeilukerta, mutta viime vuonna Tiia haki ensimmäistä kertaa tosissaan.

Tähän pisteeseen tullessa Tiia on kehittänyt hyvät opiskelurutiinit. Hän lukee 30 tuntia viikossa, viitenä päivänä viikossa. Miten Tiia onnistuu motivoimaan itsensä opiskelemaan ja jaksaa keskittyä lukemaan päivä toisensa jälkeen? Tärkein asia on hyvä lukusuunnitelma.

- Itse olen kokenut helpoimmaksi mitata opiskelun aikaa. Suunnittelen viikko kerrallaan minä päivinä luen ja mitä ainetta minkäkin verran. Kun on selkeä tavoite, tietää mitä alkaa aamulla tekemään ja milloin voi lopettaa, Tiia kertoo.

- Sekin on hyvä, ettei lukusuunnitelmaa tarvitse noudattaa ihan orjallisesti. Siitä tulee helposti vain ylimääräistä stressiä. Mulla on sellainen systeemi, että luen viitenä päivänä viikossa ja yhtenä päivänä tasaan tarvittaessa tunnit. Yksi päivä on aina ehdottomasti vapaa.

Lue Tiian muut keskittymisvinkit.

1. Mittaa oikeasti aktiivinen opiskeluaika

"Opiskeluajan mittaaminen motivoi opiskelemaan keskittyneemmin. Itse mittaan aikaa valmennuskurssiini kuuluvalla sovelluksella, mutta aiemmin käytin ihan vain puhelimen omaa ajastinta.

Mittaan nimenomaan sen aktiivisen opiskeluajan, josta on poistettu kaikki tauot. Eli kun menen vessaan, haen vettä tai olen puhelimella, laitan ajastimen stopille. Lasken mukaan vain sen ajan, kun opiskelen tehokkaasti.

Monesti sitä saattaa istua pöydän ääressä yhdeksän tuntia, mutta kappas, monta tuntia onkin mennyt kaikkeen ihan muuhun. Ajan mittaaminen auttaa huomaamaan tämän."

2. Laita puu kasvamaan

"Puhelin kannattaa laittaa äänettömälle ja pois näkyvistä, se on ainakin mulle suurin häiriötekijä. Suurin osa puhelimen ilmoituksista on ihan turhia, joten laitan yleensä älä häiritse -tilan päälle, jolloin vain suosikkien puhelut tulee läpi. Jos pidän puhelinta pöydällä, käännän sen näyttö alaspäin. Mielellään vien sen jonnekin kauas niin, ettei siihen ole helppo tarttua.

Olen käyttänyt Forest-sovellusta, joka tavallaan estää puhelimen käytön. Siinä laitetaan puu kasvamaan ja asetetaan tavoite ajalle, jolloin ei halua käyttää puhelinta. Jos puhelinta käyttää sinä aikana, puu kuolee. Silloin tulee mietittyä kaksi kertaa, tartunko puhelimeen vai en. Se on sellainen motivoiva peli."

3. Kokeile pomodoro-tekniikkaa

"Varsinkin niinä päivinä kun tuntuu, että tavoite on liian korkealla eikä millään motivoisi alkaa lukemaan, pomodoro-tekniikka on tosi hyvä. Siinä opiskellaan niin lyhyt pätkä ja tauko on myös niin lyhyt, että aika menee yllättävän nopeasti.

Pomodoro-tekniikan idea on, että siinä opiskellaan esimerkiksi 25 minuuttia, jonka jälkeen pidetään viiden minuutin tauko. Olen käyttänyt ajan mittaamiseen Youtube-videoita, jotka ilmoittavat ajan.

Tauoilla kannattaisi nousta tuolista ylös, kävellä vähän ja hakea esimerkiksi vettä tai kahvia. Usein päädyn kuitenkin katsomaan ne puhelimen tulleet ilmoitukset."

4. Opiskele kaverin kanssa

"Jos tulee jokin ongelma, jota ei saa heti ratkaistua, on paljon opettavaisempaa keskustella siitä kaverin kanssa kuin katsoa suoraan mallivastaus. Silloin asia jää ehdottomasti paremmin mieleen. Kun toinen on motivoitunut opiskelemaan, se motivoi myös itseä.

Kaverin kanssa opiskelussa on tietysti se riski, että tulee höpöteltyä kaikkea muuta. Mutta kunhan saa ne opiskeluun tarkoitetut hetket opiskeltua, voi tauoilla jutella, ja silloin ei välttämättä tule tartuttua puhelimeen. Silloin se taukokin on vähän parempi."

5. Käytä study with me -videoita

"Aina kun luen yksin, käytän study with me -videoita. Ne toimivat samaan tapaan motivaationa kuin kaverin kanssa opiskelu. Kun katse ja ajatus alkavat harhailla ja näet videolta jonkun toisen opiskelevan, ajatus palaa niihin omiin tehtäviin.

Kun lukee yksin kotona, ne toimivat myös ajastimena niin, ettei tarvitse vilkuilla kelloa. Videoita löytyy paljon kun hakee YouTubesta study with me ja sen ajan, jonka haluaa opiskella. Videoita löytyy myös pomodoro-tekniikalla."

Katso esimerkiksi Tiian itsensä tekemä stydy with me -video.

6. Vaihda maisemaa

"Ylioppilaskirjoituksiin lukiessa moni asuu perheensä kanssa ja kotona voi olla paljon melua. Silloin kannattaa lähteä vaikka kirjastoon, jossa on hiljaisempaa. Siellä ei myöskään ole mitään muuta tekemistä, joka houkuttelisi opiskelua enemmän.

Itse asuin maalla, josta oli pitkä matka kirjastoon, mutta lähdin usein papan luokse naapuriin, koska siellä oli hiljaisempaa kuin kotona. Jos luin kotona, käytin kuulosuojaimia, korvatulppia tai kuulokkeita, että sain äänet blokattua."

7. Kun et jaksa keskittyä

"Katso opetusvideoita ja dokumentteja. Kun luin ylioppilaskirjoituksiin, googlasin aiheisiin liittyviä juttuja ja katsoin niitä paljon. Se on sellaista kivaa tekemistä silloin, kun ei jaksa keskittyä lukemiseen, mutta haluaa tehdä jotain hyödyllistä. Niistä jäi paljon hyviä juttuja mieleen."
Katso myös Tiian opiskeluun keskittyvä Instagram-tili eli studygram, jossa hän jakaa lisää vinkkejä ja arkeaan lääkiksen pääsykokeisiin valmistautuessa!

# data[].attributes.attachment_link.title
Katso tubettaja Tiia Suomalaisen parhaat keskittymisvinkit opiskeluun

# data[].attributes.attachment_link.title
Näin palautat keskittymiskykysi | Tämäkin on totta

# data[].attributes.attachment_link.description
Mistä johtuu, että muisti pätkii ja keskittyminen herpaantuu? Moni epäilee nykyisin itsellään ADHD:ta, mutta suurimmalla osalla kyse voi olla itse hankitusta keskittymisen vaikeudesta. Sitä kutsutaan nimellä ADT, attention deficit trait. Aivotutkija Mona Moisala rohkaisee miniluennossaan: aivot oppivat kyllä uudelleen keskittymään. Mona Moisala on aivotutkimuksesta väitellyt psykologian tohtori.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Unohda tuntikausien pänttääminen - opiskele nopeammin ja tehokkaammin sen sijaan. Kun löydät itsellesi oikeat opiskelutekniikat, oppiminen helpottuu ja uudet asiat jäävät paremmin mieleen. Videoilta löydät helppoja tekniikoita, joiden avulla voit treenata esimerkiksi omaa lukunopeutta tai ottaa haltuun isoja kokonaisuuksia.

Haluaisitko lukea tenttikirjan nopeammin tai treenata muistiasi paremmaksi? Erilaisia opiskelutekniikoita on monia, ja niistä juuri itselle parhaimmat löytyvät vain testaamalla. Alta löydät oppimistekniikoita, joiden avulla voit oppia uusia asioita nopeammin ja helpommin.

Näin löydät itsellesi parhaan lukunopeuden

Tiesitkö, että ihminen lukee keskimäärin noin 200-400 sanaa minuutissa. Nopeampaa lukutekniikkaa voi kuitenkin treenata, mutta kannattaako se? Videolla kerrotaan neljä vinkkiä, joiden avulla luet kirjan nopeammin.

Näin muistat paremmin

Miten muistaa uusia asioita nopeammin? Muistikortit ovat yksi tekniikka, jolla uusia opittavia asioita voi opetella: niitä voi käyttää esimerkiksi sanaston tai käsitteiden opetteluun. Videolla näytetään, miten teet itsellesi mahdollisimman hyvät muistikortit, ja miten opiskelu korteilla tapahtuu.

Näin muisti toimii - jaksota oppiminen oikein

Tiesitkö, että unohtaminen on tärkeä osa oppimista? Kun opit jaksottamaan oman oppimisen oikein, sinun tarvitsee lukea vähemmän sillä oppiminen tehostuu. Katso videolta, miten oma opiskelu kannattaa aikatauluttaa, jotta muistisi saa juuri oikean verran opiskeltavaa kerralla.

Näin opit nopeammin

Feynmanin tekniikka on loistava keino testata, onko opitusta asiasta jäänyt oikeasti mitään mieleen. Ota videolta haltuun neljän kohdan tekniikka, jonka avulla huomaat, mitä asioita sinun täytyy vielä kerrata ja mitkä asiat olet jo sisäistänyt.

Näin muistat paremmin: mielikuvatekniikka

Pitäisikö sinun oppia laulun sanat tai muistaa, mitä kaikkea lähikaupasta piti ostaa illaksi kotiin? Työmuistimme on usein kovalla koetuksella, mutta yksinkertainen mielikuvatekniikka helpottaa mieleen painamista yllättävän tehokkaasti.

Tuntuuko, että päässäsi on liikaa muistettavia asioita? Näin siivoat muistisi ja opit tehokkaammin

Tiesitkö, että työmuistimme on huonompi kuin serkuillamme simpansseilla, ja sitä kannattaa siivota aktiivisesti. Aivotutkija Minna Huotilainen kertoo, millaiset tekijät haastavat muistiamme ja hidastavat uuden oppimista. Lue, miten oman työmuistin saa siivottua täältä.

Unohda pänttääminen, ota nokoset sen sijaan - Oikealla opiskelutekniikalla voit saada ihmeitä aikaan, sanoo aivotutkija Minna Huotilainen

Miksi erilaisia oppimistekniikoita kannattaa testata ja omaa oppimista pohtia? Aivotutkija Minna Huotilaisen mukaan uskomme edelleen pänttäämiseen - mutta siitä olisi jo aika päästää irti.
Lue, miten esimerkiksi päiväunien ottaminen voi olla parempi vaihtoehto oppimisen kannalta kuin tuntikausien lukumaraton.

Testaa, kuinka nopeasti sinä pystyt lukemaan!

Pitäisikö sinun oppia nopeasti joku asia, mutta aikaa on vähän? Silloin syntyy houkutus lukea nopeasti - mutta onnistuuko oppiminen pikalukutekniikalla? Testaa, miten paljon ymmärrät lukemastasi, kun pyrit lukemaan kokonaisuuden mahdollisimman nopeasti!

Muistipeli - testaa miten hyvin muistisi toimii!

Pitäisikö sinun oppia laulun sanat tai muistaa, mitä kaikkea lähikaupasta piti ostaa illaksi kotiin? Työmuistimme on usein kovalla koetuksella, ja yksinkertaisetkin asiat tuntuvat valuvan sieltä hetkessä pois. Testaa, miten hyvin sinun muistisi toimii!
Edit: Otsikon sanamuotoa muutettu 21.8.2019 klo 14:48
Aiheeseen liittyvät linkit

# data[].attributes.attachment_link.title
Ota haltuun opiskelutekniikat! Unohda tuntikausien pänttääminen - opiskele nopeammin ja tehokkaammin

# data[].attributes.attachment_link.description
Oikealla opiskelutekniikalla opit nopeammin ja tehokkaammin.

# data[].attributes.attachment_link.description
Opinvoimala on Otavian tuottama verkkoympäristö, joka sisältää opiskelua ja hyvinvointia tukevaa materiaalia.

# data[].attributes.headline
Keskeiset asiat, jotka kannattaa hallita lyhyessä matematiikassa! 

# data[].attributes.subject
Keskeiset asiat, jotka kannattaa hallita lyhyessä matematiikassa! 

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
matematiikka matikkamatskut lukio maa mab matikka ville yo ylioppilas yokoe "lyhyt matematiikka" "pitkä matematiikka" ylioppilaskoe opetus opetusvideo abi ab...

# data[].attributes.attachment_link.description
No Ville terve! Matematiikan opetusvideoita lukion matematiikan kursseille ks. http://www.matikkamatskut.com/ Kurssit ovat omina soittolistoinaan MAY1, MAA2, ... Videoita saa näyttää vapaasti oppitunneilla! Matikkamatskut myös tubettaa niitä näitä - asiaa ja varsinkin vierestä. Tilaa kanava - kiitos!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Järkevästä lukusuunnitelmasta on paljon hyötyä. Olennaista on arvioida luku-urakkaa suhteessa käytettävissä olevaan aikaan ja omaan jaksamiseen. Lukeminen on helpompi pitää kohtuuden rajoissa, kun myös tauot ja vapaa-aika on kirjattuna kalenteriin. Nämä ohjeet on tehty erityisesti kirjoituksia silmällä pitäen, mutta ohjeita on hyvä soveltaa myös pääsykokeisiin lukiessa.

Ennen kalenterin täyttämistä:

Valitse itsellesi sopiva kalenteri.
Digitaalinen vai paperinen? Tyhjä muistivihkokin toimii. Jos tykkäät kalenterin ja muistiinpanojen parissa näpräämisestä, vihkosta voi tehdä vaikka vuonna 2016 hitiksi nousseen bullet journalin.

Mieti tavoitteesi.
Asetatko kirjoittamasi aineet tärkeysjärjestykseen? Mistä aineista erityisesti haluat hyvän arvosanan? Mihin aineisiin lukeminen vaatii eniten työtä?

Tee lukulista.
Tee lukulista kaikesta siitä, mitä aiot lukea. Mitä aineita kirjoitat? Montako kurssia tai kurssikirjaa kustakin aiheesta on? Mitä aihekokonaisuuksia ne pitävät sisällään? Jos kirjoituksiin on vielä monta kuukautta, tee listan oheen karkeaa aikataulua, missä kuussa keskityt mihinkin kirjoihin ja asioihin.

Käy lukulista läpi ja merkitse osaamisesi.
Merkiste aihekokonaisuuksista ne, joiden osaamisesta sinulla on jo tässä vaiheessa varma olo. Piirrä symboli tai lyhyt muistiinpano niiden oikealle puolelle. Vastaavasti merkitse jollain toisella symbolilla tai tekstillä vaikeilta tuntuvat asiat. Tällä tavoin hahmotat, kuinka paljon luettavaa sinulla todella on.

Mieti lukemisen järjestys.
Onko sinusta järkevintä lukea aine ja kurssi kerrallaan vai jaotella lukemista jotenkin muuten? Onko eri kursseilla toisiaan lähellä olevia aihealueita, joita voit opiskella ryppäänä?

Kalenterin täyttäminen:

1. Välttämättömät menot

Yo-koepäivämäärät
Merkitse kalenteriin yo-kokeet, joihin olet ilmoittautunut. Syksyn 2018 yo-koepäivämäärät löydät ylioppilastutkintolautakunnan sivuilta.

Oppitunnit ja läksyt
Aloita kalenterin täyttäminen kouluun liittyvistä merkinnöistä. Merkitse kunkin viikonpäivän oppitunnit ja niiden läksyille tarvitsemasi aika.

Vapaa-ajan menot
Merkitse vapaa-aikaasi liittyvät pakolliset tapahtumat, kuten vaikka harrastukseesi liittyvät treenit tai syntymäpäiväjuhlat, joihin olet menossa.

2. Kirjoituksiin lukeminen

Ajankohta ja määrä
Kalenterisi voi olla tässä vaiheessa jo melko täynnä tai sitten hyvinkin tyhjä. Mieti jäljellä olevia aikoja. Kuinka paljon ehdit lukea, mitä aineita ja mitä asioita?
Milloin lukeminen sujuu sinulta parhaiten? Jos et ole aamuvirkku, ei kannata yrittää tehdä elämänmuutosta ja yrittää herätä aikaisin aamulla lukemaan.
Lisää kalenteriin lukuajat ja asiat, jotka aiot lukea.

Viikkotavoite
Kun olet aikatauluttanut viikon luku-urakkasi, kirjaa ylös viikko- ja halutessasi myös päiväkohtaiset tavoitteesi. Tavoitteiden asettaminen on lukumotivaation perusta. Siksi tavoitteita kannattaa asettaa sekä pitkälle että lyhyelle aikavälille, jotta motivaatio säilyy.

Kertaaminen
Ota kertaaminen kiinteäksi osaksi lukemista. Kerrata voit lukurytmistäsi riippuen esimerkiksi aamulla tai illalla ennen nukkumaanmenoa.

3. Vapaa-aika

Tauot
Merkkaa kalenteriin myös lounaat ja muut tauot. Tämä siksi, että lukemisen ollessa kiivaimmillaan monet tuppaavat unohtamaan syömisen tyystin. Jos ruokailut on kalenterissa, on niiden unohtaminen vaikeampaa.

Rentoutuminen
Joka päivä olisi syytä irtautua opiskelusta hetkeksi. Jos olet aikatauluttanut viikkoosi päiviä, joissa on pelkästään opiskelua, raivaa niihin tilaa edes tunnin rentoutumiselle. Se voi tarkoittaa rentoutumisharjoituksia, tai sitten vain sitä, että teet sellaisia asioita, jotka saavat mielesi muualle opiskelusta. Rentoutumista voi olla esimerkiksi ulkoilu, liikunta, lukeminen, lempisarjan katselu tai vaikkapa tietokonepelin pelaaminen.

Jatka kalenterin täyttämistä:

Arvioi lukusuunnitelma ja tee muutoksia.
Ensimmäisen viikon jälkeen käy aikataulusi kriittisesti läpi. Miten lukusuunnitelmasi toimi? Pääsitkö asettamiisi tavoitteisiin? Olitko stressaantunut? Tuntuiko viikko liian löysältä? Ahdistiko liian tarkka suunnittelu?
Kun olet arvioinut menneen viikkosi, ala täyttää ensi viikon kalenteria.

oppitunnit

läksyihin menevä aika

vapaa-ajan menot, kuten harrastukset

2. Lisää ajat, jolloin luet

priorisoi aikoja, jolloin keskittymisesi on parhaimmillaan

mieti, mitä pyrit lukemaan milloinkin

varaa aikaa kertaamiselle esimerkiksi aamuin tai illoin

3. Ripottele joukkoon vapaa-aikaa

mahduta johonkin väliin ruokailut ja muut tauot, etteivät ne unohdu

varaa jokaiselle päivälle hetki, jolloin saat ajatuksesi kunnolla pois ylppäreistä

lukemiseen ryhtyminen on vaivalloista

luet koko ajan vähemmän kuin olisit halunnut

otat hirveästi paineita kirjoituksista

opiskelusi ja vapaa-aikasi ovat epätasapainossa

olet yleisesti hukassa kirjapinon kanssa

Artikkeli on tehty yhteistyössä Helsingin kaupungin toisen asteen psykologien kanssa ja se on osa Abitreenien Paineessa-kampanjaa.
Paineessa auttaa lukiolaisia valmistautumaan ylioppilaskirjoituksiin henkisesti. Se tarjoaa tietoa ja työkaluja luku-urakasta selviytymiseen ja opiskeluihin liittyvän stressin hallintaan.Lisätietoa Paineessa-kampanjasta. Juttua muokattu 7.1.2020: Artikkelin kuva päivitetty.
Aiheeseen liittyvät linkit

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1. Valitse sopiva vihko

Ensimmäinen askel on ostaa vihko, jonka sivuilla on vähintään 31 riviä. Näin kuukauden päivät mahtuvat yhdelle sivulle allekkain.

Ensimmäisen vihkon ei tarvitse olla kallis ja hieno. Sillä voit rauhassa totutellaan bullet journalin logiikkaan. Jos bujoilu alkaa tuntua omalta, vihkoihin voi satsata myöhemmin.

Bujoilusta innostuneiden suosikkivihko on tällä hetkellä Leuchtturm1917.

2. Numeroi sivut

Merkkaa ensimmäisenä sivunumerot vihkon jokaiselle sivulle.

Sen jälkeen voit tehdä ensimmäiselle aukeamalle sisällysluettelon, joka toimii bujon kokoajana. Sivuja on helppo lisätä tähän luetteloon, kun vihkon jokainen sivu on valmiiksi numeroitu.

3. Pohdi tulevaisuuttasi

Bujon varsinainen sisältö kannattaa aloittaa tekemällä tulevaisuuskatsaus seuraavalla puolelle vuodelle.

Aukeama jaetaan piirtämällä kuuteen osaan, jotka nimetään kuukausien mukaan. Aukeamalle kirjoitetaan tärkeät päivät ja erilaisia tavoitteita tuleville kuukausille.

Tavoitteita voivat olla vaikkapa "aloita saksan kielen opiskelu" tai "juhli juhannusta". Muista, että bujoon kuuluvat myös iloiset asiat!

4. Merkkaa menot

Kun olet päässyt vauhtiin, voit piirtää bujoon esimerkiksi kalenterimaisia kuukausiaukeamia tai listata sivulle päivän hoidettavia asioita.

Bujossa eri asioita merkitään erilaisin symbolein. Kun lauseen merkitsee pisteellä, se tarkoittaa hoidettavaa asiaa. Ympyrällä merkitään tapahtumat, kuten tuttavien häät tai kahvihetki kaverin kanssa.

Bujo on myös huojentava työkalu. Nuolisymbolilla asioita voi nimittäin siirtää eteenpäin. Jos siis jonkin kuukauden tehtävälistalta on jäänyt hommia tekemättä, siirrä ne nuolisymbolilla tulevaisuuden tehtävälistoille.

Voit keksiä merkkejä myös itse. Esimerkiksi kysymysmerkillä voi merkitä asioita, joista täytyy ottaa selvää tai sydämellä asioita, jotka inspiroivat.

Bujosta voi tehdä juuri sellaisen kuin itse haluaa.

5. Inspiroidu koristeluista

Bujoon voi halutessaan merkitä ainoastaan tärkeimmät tapahtumat ja menot. Sinne voi kuitenkin kirjoittaa myös ajatuksiaan tai seurata mielialojaan erilaisten mood trackereiden, mielialamittareiden, avulla.

Sivuja kannattaa elävöittää koristeluilla. Inspiraatiota voi kerätä muiden bujoilijoiden kokemuksista.

Esimerkiksi Pinterestistä, Instagramista ja Facebookin Bullet journal Suomi -ryhmästä saa hyviä vinkkejä koristelutarvikkeista tai bullet journalin sisällöistä. Testaa tunnistetta #bulletjournal.
Lisää Marista ja hänen bullet journaleistaan Kodin Kuvalehdessä 10/2017.

# data[].attributes.attachment_link.description
Bullet journaliin, eli kalenterin, muistivihon ja päiväkirjan sekoitukseen, hurahtanut Mari Säisä kertoo vinkit, joilla bujoilussa pääsee alkuun. 1. Valitse sopiva vihko Ensimmäinen askel on ostaa vihko, jonka sivuilla on vähintään 31 riviä. Näin kuukauden päivät mahtuvat yhdelle sivulle allekkai...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lukuaineiden, kuten maantieto, biologia, psykologia ja historia, opiskelu tarjoaa omanlaisensa haasteen opiskelijalle. Lukuaineiden opiskelu vaatii toisaalta paljon ulkoa osaamista, mutta toisaalta opiskelijan täytyy osata soveltaa oppimaansa. Tässä artikkelissa annan parhaat vinkkini siihen, kuin lukuaineiden opiskelu olisi mahdollisimman tehokasta.

Aktiivinen oppiminen ja aikavälikertaus

Ennen kuin mennään juuri lukuaineiden opiskelun erityispiirteisiin, esittelen lyhyesti opiskelun ja oppimisen kaksi yleisluontoista tärkeintä periaatetta, nimittäin aktiivisen oppimisen ja aikavälikertauksen.

Aktiivinen oppiminen tarkoittaa sitä, että oppiakseen uusia asioita opiskelijan täytyy harjoitella uusien asioiden muistamista, eli tehdä opiskelusta aktiivista. Muistijälki nimittäin vahvistuu kaikkein tehokkaimmin silloin, kun haastaa itsensä tenttaamalla opittavia asioita itseltään.

Lue lisää:

Aikavälikertaus tarkoittaa sitä, että opiskelu kannattaa jaksottaa pitkälle aikavälille. Näin saat kulutetulle ajalle enemmän vastinetta, ja asioista jää pysyvämpi muistijälki.

Lue lisää: Aikavälikertaus - Kertaa kuin pro

Seuraavaksi esittelen joitakin ideoita siihen, miten näitä periaatteita voi soveltaa juuri lukuaineiden opiskeluun.

1. Aiheeseen tutustuminen

Aivan ensimmäisenä vaiheena oppimisprosessissa on aiheeseen tutustuminen. Tällöin yksityiskohdilla ei ole niin väliä, vaan tavoitteena on muodostaa kokonaisvaltainen ymmärrys aiheesta. Jos kyseessä on vaikka toinen maailmansota, aiheeseen tutustuttaessa voidaan selvittää, mitkä tekijät johtivat sodan syntymiseen, mitkä maat sotivat ja kenen puolella, ja sodan lopputulokset.

Yleensä kaikkein kätevin tapa tutustua aiheeseen on käydä oppitunneilla, joissa opettajat hoitavat perehdytyksen. Tämä ei kuitenkaan aina ole mahdollista: Kurssi voi olla itseopiskelukurssi, tai opettaja ei välttämättä ole täysin pätevä. Oli syy mikä tahansa, joskus aiheeseen joutuu tutustumaan ja kokonaiskuvan muodostamaan itse.

Kokonaiskuvan muodostamisessa oppikirja on korvaamaton apu. Paras tapa ei välttämättä kuitenkaan ole oppikirjan lukemisen aloittaminen ensimmäiseltä sivulta. Parempi idea on yrittää luoda jonkinlainen kokonaiskuva aiheesta jo ennen kuin syventyy kappaleisiin: Tutki kirjan sisällysluettelo läpi, selaa kappaleiden sivuja, katso kuvat ja kuvatekstit, lue kappaleiden alussa ja/tai lopussa olevat mahdolliset tiivistelmät. Vasta sitten, kun ymmärrät, mistä teksti kertoo, kannattaa aloittaa lukeminen.

2. Oppikirjan lukeminen

Jotta oppikirjan lukemisesta saisi kaiken hyödyn irti, kannattaa siitä tehdä mahdollisimman aktiivista. Tähän on monta tapaa:

Yksinkertaisin vaihtoehto on jokaisen luetun sivun jälkeen sulkea kirja ja miettiä "mitä tällä sivulla puhuttiin?" Lopuksi tarkastetaan, pitikö oma muisti paikkaansa. Saman harjoituksen voi tehdä myös kirjallisesti. Harjoituksen teho perustuu siihen, että se tulisi tehdä tosissaan: mitä enemmän vaivaa joutuu muistiin palauttamiseksi näkemään, sitä syvemmän muistijäljen se jättää.

Toinen tapa on muodostaa jokaisesta tärkeästä asiasta kysymys ja vastaus. Kysymyksiin voi sitten yrittää vastata parhaansa mukaan kappaleen luettuaan. Tärkeintä on tarkastaa vastaukset ja keskittyä niihin, joita ei vielä osannut: Näin tiedät, mitä kokeeseen pitää vielä kerrata!

Kolmantena vaihtoehtona voi tehdä itselleen muistiinpanot ja/tai muistikortit oppikirjan pohjalta

Lue lisää: 6 vinkkiä tehokkaampaan lukemiseen ja nopeampaan oppimiseen

3. Muistiinpanojen tekeminen

Muistiinpanojen tekeminen ei tehokkaan opiskelun puolesta ole pakollista, mutta siitä voi olla hyötyä. Varsinkin, jos olet aikaisemminkin tehnyt muistiinpanoja ja mikä tärkeintä, teet niitä soveltaen aktiivista oppimista.

Voit esimerkiksi yrittää ensin tehdä muistiinpanot ulkomuistista, ilman kirjan apua. Vasta sen jälkeen sallit itsesi täydentää muistiinpanosi oppikirjasta lukemalla.

Erityisen hyvin asioiden kertaamiseen soveltuva muistiinpanotyyppi on ajatuskartta. Voit esimerkiksi kokeeseen kerratessa tehdä ulkomuistista ajatuskartan aiheesta 2. maailmansota. Tärkeää on kuitenkin lopuksi aina tarkistaa ja täydentää omat muistiinpanot oppikirjan mukaan.

Lue lisää: Muistiinpanot jokaiseen tilanteeseen: eri menetelmien hyödyt ja haitat

4. Muistikorttien tekeminen

Myös muistikorttien tekemistä kannattaa harkita. Muistikortit soveltuvat kuitenkin joihinkin aiheisiin paremmin, kuin toisiin. Esimerkiksi historiassa ne soveltuvat vuosilukujen ja merkkihenkilöiden opetteluun kuin nakutettu, mutta isojen kokonaisuuksien hahmottamisessa ne eivät ole vahvimmillaan. Siksi onkin hyvä idea yrittää yhdistellä erilaisia opiskelutekniikoita omista mieltymyksistä ja aiheesta riippuen: Muistikorttien läpikäymisen lisäksi muistiinpanojen tekeminen tai oppikirjan lukeminen aktiivisella tavalla on hyvä idea.

Lue lisää: Muistikortit - Opiskelijan salainen ase nopeaan oppimiseen

5. Tehtävien tekeminen

Toki, jos oppikirjasta löytyy tehtäviä, niin niiden tekeminen on todella hyvä tapa opiskella. Olisi kuitenkin tärkeää, että opiskelijalla olisi myös mallivastaukset saatavilla: jos ei omaa osaamistaan pysty tarkistamaan, on väärin oppimisen vaara suuri. Toinen muistettava asia tehtäviä tehdessä on, että niitä kannattaa ensin ainakin yrittää tehdä ilman apuja, pelkästään oman muistinsa varassa. Tämä jättää vahvemman muistijäljen, kuin vastauksien etsiminen kirjasta. Kuten jo aiemmin sanottua, lopuksi toki vastauksia on hyvä täydentää oppikirjan avulla.

Jos oppikirjasta ei satu löytymään tehtäviä, tai niihin mallivastauksia, voi relevantteja tehtäviä yrittää etsiä netistä. Varsinkin kokeeseen kerratessa ja lukiouran loppupuolella hyvä resurssikirjasto täynnä hyviä tehtäviä mallivastauksineen on Ylen abitreenit. Sieltä löytyy vanhoja ylioppilastehtäviä, joita on jonkin verran lajiteltu myös kurssin mukaan, mikä helpottaa relevanttien tehtävien löytämistä.

Oli opiskelutapasi mikä tahansa, kannattaa muistaa kertaamisen merkitys: Ei riitä, että opiskelee asian kerran kunnolla. Asiat nimittäin unohtuvat yllättävänkin nopeasti.

5 Vinkkiä, joilla lukuaineiden opiskelu sujuu kuin tanssi

# data[].attributes.attachment_link.title
5 Vinkkiä, joilla lukuaineiden opiskelu sujuu kuin tanssi - Opiskelukoulu

# data[].attributes.attachment_link.description
Lukuaineiden, kuten maantieto, biologia, psykologia ja historia, opiskelu tarjoaa omanlaisensa haasteen opiskelijalle. Lukuaineiden opiskelu vaatii toisaalta paljon ulkoa osaamista, mutta toisaalta opiskelijan täytyy osata soveltaa oppimaansa. Tässä artikkelissa annan parhaat vinkkini siihen, kuin lukuaineiden opiskelu olisi mahdollisimman tehokasta. Ennen kuin mennään juuri lukuaineiden opiskelun erityispiirteisiin, esittelen lyhyesti opiskelun ja oppimisen kaksi yleisluontoista tärkeintä periaatetta, nimittäin aktiivisen oppimisen ja aikavälikertauksen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Esseen kirjoittaminen on yksi opiskelijan tärkeimmistä taidoista. Esseen kirjoittaminen on siitä samanlainen taito kuin muutkin, että siinä kehittyy harjoittelemalla. Harjoittelun lisäksi toinen tapa parantaa omia esseitään on oppia esseen suunnittelusta ja kirjoittamisesta yleisellä tasolla. Tässä artikkelissa esittelen esseen kirjoittamisen tärkeimmät vaiheet yksinkertaisimmillaan. Näitä vaiheita kannattaa noudattaa, oli essee sitten mistä aiheesta tahansa ja vaikka se pitäisi kirjoittaa nopeasti kokeessa.

Esseen kirjoittamiseen kuuluu kolme eri vaihetta:

Suunnitteluvaihe

Aluksi kannattaa kirjata paperille (tai tietokoneen näytölle) kaikki asiat, mitä aiheesta tulee mieleen. Järjestyksellä ja asioiden loogisuudella ei vielä tässä kohtaa ole väliä, vaan ideana on kirjoittaa ylös kaikki palaset, joista sitten voi lähteä esseetä rakentamaan.

Jos essee täytyy kirjoittaa kokeessa, niin silloin esseen koko sisältö tulee omista tiedoistasi. Jos essee on tehtävä, jossa tarkoituksena on tehdä itse taustatutkimusta, aiheeseen perehtyminen kuuluu tietysti tähän vaiheeseen.

Kun aivojen sisältö on oksennettu paperille, pitää suunnitella esseen rakenne: mitä aiot sanoa ja missä järjestyksessä. Yleensä essee koostuu lyhyestä johdannosta, itse asiasta (muista kappalejako!) ja lopuksi lyhyestä johtopäätöksestä tai tiivistelmästä. Äidinkielen esseissä tai muissa pohtivissa esseissä tulisi olla yksi teesi eli pääväite, jota erilaiset argumentit tukevat. Lukuaineiden (esim. biologia tai historia) ymmärrystä osoittavissa esseissä ei ole välttämättä tarpeen sisällyttää pohdintaa tai väitteitä, vaan tavoitteena on osoittaa opettajalle, että hallitset asian. Esseen tehtävänannosta saa yleensä hyvän käsityksen siitä, toivooko opettaja esseestä pohtivaa vai ei.

Jos kokeessa on esim. tunti aikaa kirjoittaa essee, kannattaa suunnittelulle varata ainakin 10 minuuttia.

Jos kokeessa on monta tehtävää, joista muutama on esseekysymyksiä, niin itse aloitan esseiden suunnittelun heti kokeen alussa. Hetken "brainstormin" jälkeen jätän esseet "hautumaan" ja alan tekemään muita tehtäviä. Monesti nimittäin käy niin, että muut tehtävät tehtyäni mieleeni nousee vielä muutama asia, joita en heti alussa muistanut. Ennen esseiden kirjoittamista varmistan vielä, että olen vastannut kaikkiin muihin tehtäviin. Näin voin hyvillä mielin omistautua esseiden kirjoittamiselle loppukokeen ajaksi.

Lue myös: Erilaiset tehtävätyypit ja vinkit niihin vastaamiseen kokeessa

Kirjoittamisvaihe

Mitä paremmin essee on etukäteen suunniteltu, sitä helpompaa ja nopeampaa esseen kirjoittaminen on.

Jokaisella on oma kirjoitustyylinsä, eli jotkut kirjoittavat pidemmin ja toiset tiivistetymmin. Tärkeää esseissä on, että toisaalta kirjoittaa perusteellisesti ja osoittaa opettajalle osaavansa asian, mutta toisaalta välttää turhaa höttöä ja jaarittelua. Kannattaa muistaa, ettei esseen pituus ole itseisarvo: pitkäkin essee voi olla surkea ja lyhyt essee erinomainen.

Jos kirjoitat esseetä koneella, niin sitä kannattaa hyödyntää: Jos jäät johonkin kohtaan jumiin, voit jättää sen kappaleen "hautumaan" jatkamalla seuraavaan aiheeseen. Muista lopussa kuitenkin palata takaisin kirjoittamaan kappale loppuun. Lisäksi tietokoneella tekstin editointi jälkikäteen on helppoa, joten tekstin kirjoittamisessa ei kannata liikaa kuluttaa aikaa täydellisten lauseiden luomiseen heti ensimmäisessä versiossa. Tärkeämpää on vain tuottaa nopeasti tekstiä, jota voi jälkikäteen editoida niin kauan, kun aikaa riittää.

Editointi

Editointi voidaan jakaa kahteen askeleeseen:

Ensin keskitytään esseen itse sisältöön. Tarkista, eteneekö essee loogisesti ja että onko asiat esitetty selvästi. Jos essee on tyypiltään pohtiva, löytyykö esseestä teesi ja sitä tukevia argumentteja? Jos esseen tarkoitus on osoittaa osaamistasi, oletko määritellyt keskeiset termit ja "opettanut" asian selkeästi? Lähtökohtaisesti essee tulisi kirjoittaa niin, että kuka tahansa yleissivistyksen omaava henkilö voi sen ymmärtää.

Lopuksi hiotaan vielä kieliasu kuntoon.

Editointi on esseen kirjoittamisen oleellinen askel, joka monilla kuitenkin unohtuu. Tunnin kokeessa editoinnille kannattaa varata aikaa ainakin kokeen viimeiset viisi minuuttia, ehkä jopa 10 minuuttia.

Jos olet aiemmin kirjoittanut esseitä ilman suunnittelua tai editointia, niin ne vaiheet saattavat kuulostaa turhilta ja työläiltä. Saatat kuitenkin yllättyä, kuinka ne sekä helpottavat esseen kirjoittamista, että parantavat lopputulosta.

Tekniikka, jolla esseen kirjoittaminen onnistuu varmasti

# data[].attributes.attachment_link.title
Tekniikka, jolla esseen kirjoittaminen onnistuu varmasti - Opiskelukoulu

# data[].attributes.attachment_link.description
Esseen kirjoittaminen voi tuntua haastavalta ja ahdistavalta. Tässä artikkelissa esittelen perustekniikan, jolla sen teko helpottuu.

# data[].attributes.attachment_link.title
K1, J2: Lue oikein | Vinkkejä opiskelutekniikkaan

# data[].attributes.attachment_link.description
2/4: Lue oikein. Oikea lukutekniikka on tärkeää kaikissa aineissa. Nooa ja Martin näyttävät, millaista lukutekniikkaa käytetään ennen lukemista, luettaessa ja lukemisen jälkeen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Näin kehität ajattelutaitojasi | Tämäkin on totta

# data[].attributes.attachment_link.description
Miten saat päähän pälkähtävät ideat pyydystettyä talteen? Entä to do -listasi hallintaan? Ajattelun kehittämiseen perehtynyt Lauri Järvilehto havainnollistaa miniluennossaan, miten ihmisen kaksi ajattelun järjestelmää toimivat. Mukaan saat viisi keinoa, joiden avulla voit kehittää ajattelutaitojasi. Lauri Järvilehto toimii Aalto-yliopiston työelämäprofessorina.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pitäisikö sinun oppia laulun sanat tai muistaa, mitä kaikkea lähikaupasta piti ostaa illaksi kotiin? Työmuistimme on usein kovalla koetuksella, ja yksinkertaisetkin asiat tuntuvat valuvan sieltä hetkessä pois. Testaa, miten hyvin muistisi toimii!

Paina mieleesi ruudulla näkyvät sanat. Kun aika on loppu, kirjoita sanat ruudulle ilmestyviin laatikoihin. Halutessasi saat vastauslaatikot näkyviin nopeammin painamalla sekuntikellon kuvaa.

Työmuisti on ihmisen muistijärjestelmän heikko kohta. Aivotutkija Minna Huotilaisen mukaan ihminen kykenee muistamaan vain noin 3-5 asiaa kerrallaan.

Tarvitsemmekin työkaluja, joiden avulla voimme vapauttaa lisää tilaa työmuistiin. Myös erilaisista muistitekniikoista ja mielikuvista voi olla apua.

Eikö testi sujunut niin hyvin kuin toivoit? Opettele videolta yksinkertainen mielikuvatekniikka, jonka voi ottaa oman työmuistin avuksi:

Haluatko oppia uusia asioita nopeammin tai muistaa paremmin? Ota opiskelutekniikat haltuun täältä!
Edit: Muutettiin testiä siten, että sanoja näytetään sitä pidemmän aikaa mitä enemmän sanoja on. 21.8. klo 11.50.
Aiheeseen liittyvät linkit

# data[].attributes.attachment_link.title
Muistipeli - testaa miten hyvin muistisi toimii!

# data[].attributes.attachment_link.description
Opi tekniikka, jonka avulla muistat paremmin.