# data[].attributes.body
8500 eaa. - 1100 jaa.

# data[].attributes.body
Kivikausi oli aikakausi, jolloin ihmiskunta teki työkaluja pääasiassa kivestä, puusta ja luusta, eivätkä metallit olleet vielä yleisessä käytössä ainakaan työvälineinä. Muita yleisesti käytettyjä materiaaleja olivat savi sekä erilaiset eläimistä ja kasveista saatavat aineet, kuten nahka ja luut.

# data[].attributes.body
Pronssikausi oli esihistorian aikakausi, jolloin pääasiallinen metalli aseiden ja työkalujen valmistamisessa oli pronssi. Pronssia alettiin valmistaa Lähi-idässä noin 3700 eaa., josta taito levisi Eurooppaan noin 3300 eaa. Suomen pronssikauden katsotaan alkaneen noin vuonna 1500 eaa.

# data[].attributes.body
Rautakausi oli esihistorian aikakausi, jolloin pääasiallinen materiaali aseiden ja työkalujen valmistamisessa oli rauta.

# data[].attributes.body
Suomen alueen asutus vakiintui

Maanviljelyä aloitettiin etelässä ja lounaassa, sisämaassa jatkui pyyntikulttuuri

siirtymä kaskiviljelystä peltoviljelyyn

yhteisön yhteisiä sääntöjä ja rikkomuksia jo käsiteltiin käräjillä

# data[].attributes.body
historiallinen aika tarkoittaa aikaa, jolta on säilynyt kirjoitettua lähdeaineistoa, ja jota siksi voidaan tutkia historiatieteen menetelmillä.

# data[].attributes.headline
viitteitä kristinuskosta on 800-luvulta lähtien

# data[].attributes.subject
viitteitä kristinuskosta on 800-luvulta lähtien

# data[].attributes.body
Kristillistymisestä kertovat esimerkiksi korut ja hautaustapojen muutos

# data[].attributes.body
1100-luvulla Ruotsin kuninkaan ja kirkon tekemät ristinretket käynnistivät keskiajan suomessa.

# data[].attributes.body
Ruotsin ja Novgorodin sotaretket, eli ristiretket päättyivät Pähkinäsaaren rauhaan.

# data[].attributes.headline
Suomi sai vuonna 1362 oikeuden osallistua kuninkaan vaaliin

# data[].attributes.subject
Suomi sai vuonna 1362 oikeuden osallistua kuninkaan vaaliin

# data[].attributes.body
YouTube: https://www.hanaholmen.fi/kulttuurikeskus/vuosiluvut/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Voit myös klikata alla olevia vuosilukuja ja katsoa yhden jakson kerrallaan:

1100-luku Ruotsin valtakunta rakentuu - vanhat maakunnat muodostavat yhteisen kuningaskunnan katolisen kirkon tuella. Myös Suomen maakunnista tulee osa Ruotsin kuningaskuntaa ja länsimaista kulttuuripiiriä.

1252 Birger Jarl perustaa Tukholman, yhteisen valtakunnan sydämen.

1362 Itämaan eli suomalaisten maakuntien edustajat kutsutaan kuninkaanvaaliin Moran kivelle.

1477 Kuningaskunnan ensimmäinen yliopisto perustetaan Uppsalaan.

1527 Kustaa Vaasa tuo valtakuntaan luterilaisuuden. Tämä avaa tien vahvalle valtiovallalle ja raamatun kääntämiselle kansankielille ruotsiksi ja suomeksi. Samalla luodaan perusta nykyisille, kansallisille kirjakielille.

1550 Kustaa Vaasa perustaa Helsingin.

1640 Kuninkaallinen Turun Akatemia - sittemmin Helsingin yliopisto - perustetaan.

1648 Westfalenin rauha päättää 30-vuotisen sodan, Ruotsista tulee yksi Euroopan suurvalloista.

1703 Venäjä perustaa Pietarin. Itämeren alueen geopolitiikka muuttuu pysyvästi, ja Ruotsi menettää suurvalta-asemansa.

1734 Ruotsin valtakunnan laki luo perustan sekä Ruotsin että Suomen nykyiselle oikeusjärjestelmälle.

1772 Uusi hallitusmuoto, jota sovelletaan Ruotsin valtakunnassa vuoteen 1809 asti ja Suomessa vuoteen 1919

1809 Valtakunta jakautuu kahtia. Suomesta tulee Venäjän keisarikunnan autonominen suuriruhtinaskunta, mutta Suomi säilyttää ruotsalaisen yhteiskuntajärjestyksensä.

1863-1866 Poliittinen liberalisointi molemmissa maissa. Ruotsissa luovutaan vanhoista nelisäätyisistä säätyvaltiopäivistä nykyaikaisen parlamentin hyväksi, Suomessa nykyaikaistetaan vanhoja nelisäätyisiä säätyvaltiopäiviä.

1906 Suomi luopuu vanhoista säätyvaltiopäivistä ja saa yleisellä ja yhtäläisellä äänioikeudella valitun kansanedustuslaitoksen. Välit Venäjään vaikeutuvat nopeasti ja säädöstyö jää kesken.

1917 Suomi julistautuu itsenäiseksi joulukuussa, Ruotsi tunnustaa uuden valtion viipymättä tammikuussa 1918.

1919 Molemmissa maissa siirrytään parlamentaariseen demokratiaan, jossa kansalaisilla on yleinen ja yhtäläinen äänioikeus kaikissa vaaleissa.

1939-1945 Ruotsi auttaa sotaan joutunutta Suomea merkittävillä lainoilla ja vahvoin vapaaehtoisvoimin.

1954-1955 Pohjoismaiset työmarkkinat perustetaan - Suomi liittyy Pohjoismaiden neuvostoon.

1995 Suomi ja Ruotsi liittyvät Euroopan unioniin.

2000 ~ Vuorovaikutus maiden välillä syvenee.

Sarjan on tuottanut Douglas Productions Historiallisia kuvia ry:n aloitteesta, puheenjohtaja Henry Wiklundin ja historian asiantuntijoiden Sture Lindholmin ja Nils Erik Villstrandin myötävaikutuksella. Käsikirjoitus Sirpa & Douglas Sivén, Ohjaus & kuvaus Douglas Sivén, Editointi Olli-Pekka Niiranen. Animaatiot, grafiikka ja musiikki Otso Pakarinen, Kertojat Carla Rindell, Lars Svedberg, Piano: Natalija Soittonen, Folke Gräsbeck.

# data[].attributes.attachment_link.description
Voit myös klikata alla olevia vuosilukuja ja katsoa yhden jakson kerrallaan: 1100-luku Ruotsin valtakunta rakentuu - vanhat maakunnat muodostavat yhteisen kuningaskunnan katolisen kirkon tuella. Myös Suomen maakunnista tulee osa Ruotsin kuningaskuntaa ja länsimaista kulttuuripiiriä. 1252 Birger Jarl perustaa Tukholman, yhteisen valtakunnan sydämen. 1362 Itämaan eli suomalaisten maakuntien edustajat kutsutaan kuninkaanvaaliin Moran kivelle.

# data[].attributes.body
Pohjoismaiset kuningaskunnat yhdistyivät kilpaillakseen Hansaa vastaa.
Periaatteet:

Yksi kuningas hallistee kaikkia kolmea valtakuntaa

muut auttavat jos joku joutuu sotaan

Margareeta julisti itsensä Tanskan sekä Norjan kuningattareksi

Unioniaika edesauttoi itsevaltaisen hallitustavan syntymistä Ruotsiin.

Vahvisti Tanskan asemaa. Ruotsiin tanskalaisia vouteja, verotus kiristyi.

# data[].attributes.body
Reformaatio oli 1500-luvulla Länsi-Euroopassa alkanut liike, joka pyrki oikaisemaan katolisen kirkon opissa näkemiään epäkohtia. Uskonpuhdistuksen taustalla oli jo kauan jatkunut Paaviuden alennustila sekä levinnyt turmeltuneisuus kirkon piirissä. Vuonna 1517 Martin Luther kirjoitti ja julkaisi 95 teesiä, josta reformaatio sai alkunsa.

# data[].attributes.body
Aikaisemmin nimellä Novgorodin tasavalta.

# data[].attributes.body
7.–10. marraskuuta 1520 osa Ruotsin ylimmästä rälssistä vangittiin tai mestattiin tanskalaisen unionikuningas Kristian II:n kruunajaisten jälkeen pidettyjen kruunajaisvaltiopäivien yhteydessä. Kristianin tarkoituksena oli pelotella ruotsalaisia, jotta hän saisi heidät tottelemaan.
-> Kustaa Vaasasta ruotsin kuningas 1523
-> Ruotsi lopullisesti irti kalmarin unionista

# data[].attributes.body
Kustaa Vaasa toteutti Ruotsin uskonpuhdistuksen vuodesta 1527 alkaen. Sen seurauksena myös suomeen kehittyi vahvasti luterilainen kulttuuri. Hän tekee Ruotsista luterilaisen maan > reformaatio > samalla suomen kielen merkitys kasvaa

valtio sai kirkon omaisuuden, katolinen kirkko menetti asemansa ja Jumalanpalvelukset tehtiin kansakielillä. -> Kirkollista kirjallisuutta alettiin kääntää suomeksi.

perusti talokohtaisen verotuksen eli maakirjat

# data[].attributes.body
hän määräsi kirkolle erinäisiä veroja ja esitti vaatimuksia. Hän heikensi kirkon valtaa ja määräsi kuninkaan kirkon johtajaksi -> verotuksesta tuli yhdenmukaista -> verot nousivat

määräsi ulkomaankaupan käytäväksi ainoastaan kaupungeissa, mikä johti kaupunkien kehitykseen ->  perusti Helsingin kaupungin vuonna 1550.

yhdestä hänen pojastaan Suomen herttuan -> renessanssi jalkautuu Turkuun ja siitä koko suomen alueelle.

Kustaa Vaasan aikana myös monarkia perinnölliseksi

# data[].attributes.body
Vuosisadan aikana eurooppalaiset perustivat uusia siirtokuntia, laajensivat siirtomaitaan ja perustivat kauppa-asemia ympäri maailmaa. Suuret löytöretket jatkuivat ja Tyynimeri ja Oseania tulivat eurooppalaisille tutuiksi.

Kolmikymmenvuotinen sota vuosina 1618–1648 muutti Euroopan valtio- ja valtarakenteita ja Ruotsista tuli suurvalta.

# data[].attributes.body
Ruotsin kuningas v. 1672–1697. Kaarle syntyi kuningas Kaarle X Kustaalle. Hän oli isänsä kuollessa vasta 4-vuotias. Holhoojahallitus huolehti Ruotsin hallituksesta sen aikaa, kunnes Kaarlesta tuli täysi-ikäinen.

# data[].attributes.body
Vuoden 1680 Kaarle XI:n järjestämät valtiopäivät julistivat, että maan hallitsijan ei tarvinnut kuunnella valtaneuvostonsa ohjeita, sillä säätyjen mukaan hän oli vastuussa vain Jumalalle.

Pari vuotta myöhemmin valtiopäivät luovuttivat kuninkaalle lähes täydellisesti lainsäädäntövallan.

# data[].attributes.body
lopputuloksena Ruotsin suurvallan tuho. Sota käytiin Ruotsin ja suuren vihollisliittoutuman välillä. Ruotsin vastustajiin lukeutuivat Venäjä, Saksi, Tanska ja Puola-Liettua