# data[].attributes.headline
Bhg.myndigheten MÅ inn i SF uavhengig av hvilken modell som velges, eier kan fort gå i grøfta å tale egen sak.

# data[].attributes.subject
Bhg.myndigheten MÅ inn i SF uavhengig av hvilken modell som velges, eier kan fort gå i grøfta å tale egen sak.

# data[].attributes.headline
Hva er kriteriene for et samarbeid/partnerskap mellom bhg og UH? Hvordan skal vi prioritere de ulike behovene mellom de ulike regionene? Hvordan prioritere de ulike utviklingsarbeidene som allerede er i gang ? Det skal ikke være en "bestiller - utfører"-modell. Behovskartlegging må kommunen gjøre selv og så blir det spørsmål hvordan man skal plukke ut hvilken høgskole/universitet.Hvis kommunene skal kunne jobbe på helhet må det være modell 3, hvor bhg og skole er sammen. Slik at man unngår at skole får behovet dekket men ikke barnehagene. Savner noe om fordeling av midler. Bør det stå noe om det i forslaget? Ikke alle midlene til UH men også midler direkte til kommunene også. Er bakgrunnen for modell 1 og 2 at barnehagene er "redde" for skolens tyngde? Dekomp setter krav om 30% finansiering fra eier - det er det ikke krav om i rekomp. Å bruke modell 3 gjør det lettere å samarbeide med for eksempel veiledning i skole/barnehage?Vi ser verdien av at vi som kommune er representert i de ulike fora fordi det er vi som eiere som er ansvarlig for kompetanse/kvalitet i våre barnehager

# data[].attributes.subject
Hva er kriteriene for et samarbeid/partnerskap mellom bhg og UH? Hvordan skal vi prioritere de ulike behovene mellom de ulike regionene? Hvordan prioritere de ulike utviklingsarbeidene som allerede er i gang ? Det skal ikke være en "bestiller - utfører"-modell. Behovskartlegging må kommunen gjøre selv og så blir det spørsmål hvordan man skal plukke ut hvilken høgskole/universitet.Hvis kommunene skal kunne jobbe på helhet må det være modell 3, hvor bhg og skole er sammen. Slik at man unngår at skole får behovet dekket men ikke barnehagene. Savner noe om fordeling av midler. Bør det stå noe om det i forslaget? Ikke alle midlene til UH men også midler direkte til kommunene også. Er bakgrunnen for modell 1 og 2 at barnehagene er "redde" for skolens tyngde? Dekomp setter krav om 30% finansiering fra eier - det er det ikke krav om i rekomp. Å bruke modell 3 gjør det lettere å samarbeide med for eksempel veiledning i skole/barnehage?Vi ser verdien av at vi som kommune er representert i de ulike fora fordi det er vi som eiere som er ansvarlig for kompetanse/kvalitet i våre barnehager

# data[].attributes.body
Hvorfor har man gått bort fra tematiske arbeidsgrupper og over til regionale nettverk? Vil gjerne at dere utdyper begrunnelser for dette.

# data[].attributes.headline
Hvordan er prosessen videre i forhold til evaluering og videre arbeid knyttet til nettverksgruppene/ regionale arbeidsgruppe mandat og gjennomføring?

# data[].attributes.subject
Hvordan er prosessen videre i forhold til evaluering og videre arbeid knyttet til nettverksgruppene/ regionale arbeidsgruppe mandat og gjennomføring?

# data[].attributes.headline
Hva mener dere med regional arbeidsgruppe?

# data[].attributes.subject
Hva mener dere med regional arbeidsgruppe?

# data[].attributes.body
Vi ser fordeler og ulemper ved alle modellene. Barnehage kan lett forsvinne i samarbeidet med skole, derfor bør barnehage ha eget SF. Men det er også viktig å samarbeide for å sikre helhet og sammenheng mellom bhg og skole, særlig om kompetanseløftet. Det bør ligge noen felles arenaer for dette. Gruppen private eiere mener modell 2 har flest fordeler.

# data[].attributes.headline
Tenker dere at arbeidsgruppene skal jobbe på samme måte som de tematiske arbeidsgruppene? Hva tenker dere om inndeling av arbeidsgruppene? Og fordeling av behovsmeldingene (til arbeidsgruppene)? 

# data[].attributes.subject
Tenker dere at arbeidsgruppene skal jobbe på samme måte som de tematiske arbeidsgruppene? Hva tenker dere om inndeling av arbeidsgruppene? Og fordeling av behovsmeldingene (til arbeidsgruppene)? 

# data[].attributes.headline
Fra barnehagemyndighet er vi bekymret for hvor vår rolle blir av i ordningen. 

# data[].attributes.subject
Fra barnehagemyndighet er vi bekymret for hvor vår rolle blir av i ordningen. 

# data[].attributes.headline
Private eiere må være representert i utvalgene

# data[].attributes.subject
Private eiere må være representert i utvalgene

# data[].attributes.body
Ikke bare inviteres inn. Privat eier og kommunal eier bør være representert, ikke bare myndighet. PBL representerer ikke mangfoldet av private eiere.

# data[].attributes.body
Bør stå noe om det fra arb.gr.
Forutsigbarhet er viktig også økonomiske rammer. Pro rata er en god løsning.

# data[].attributes.body
Se sammenheng barnehage og skole

# data[].attributes.headline
Tenker dere at barnehagemyndigheten skal ha et ansvar mht å melde kompetansebehov for private barnehager? I så fall er vi bekymret for hva dette vil kreve av ressurser.

# data[].attributes.subject
Tenker dere at barnehagemyndigheten skal ha et ansvar mht å melde kompetansebehov for private barnehager? I så fall er vi bekymret for hva dette vil kreve av ressurser.

# data[].attributes.headline
Er det riktig at dere mener at kommunale bhgr skal melde behov i samarbeid med UH? Og hvordan skal i så fall dette skje? Hva med private?

# data[].attributes.subject
Er det riktig at dere mener at kommunale bhgr skal melde behov i samarbeid med UH? Og hvordan skal i så fall dette skje? Hva med private?

# data[].attributes.body
Private barnehageeiere: Flere i gruppa er bekymret for at kommunene vil overstyre private eiere, ved at det er de som melder behov.
For små enkeltstående barnehager kan det være utfordrende å inngå samarbeid med UH.

Representant fra et større barnehagekjede mener det er et godt forslag at privat eier har mulighet til å melde behov for sine barnehager slik at eier kan sikre kompetansebehov i egen virksomhet.

# data[].attributes.headline
Er lokale behov definert som pr. barnehage/ skole, eller tenker man nå at lokale behov flere i en gruppe?

# data[].attributes.subject
Er lokale behov definert som pr. barnehage/ skole, eller tenker man nå at lokale behov flere i en gruppe?

# data[].attributes.body
Viktig å rendyrke barnehage og skole, for å ta vare på egenarten.

Helst modell 1 - med mulighet for å slå sammen Oslo og Viken på sikt

Hva menes med regionale arbeidsgrupper? Hvordan tenkes det at disse skal erstatte de tematiske gruppene?

Viktig med gjennomgående representasjon av TV, på alle nivå

Viktig å jobbe mer med å gjøre ordningen kjent i alle ledd!

Viktig å ta vare på de små, ideelle barnehagene, støtte mangfoldet og gi disse barnehagene en stemme i prosessen

# data[].attributes.body
Forutsigbarhet: Viktig å vite hvordan fordeling av midler skal være - mellom Oslo og Viken.

SPM: Hvordan skal private barnehager være tilskuddsmottakere? -Hvordan skal dette administreres?

Modell 1 for samarbeidsforum kan være det beste alternativet der flest blir ivaretatt og hørt.

Hvordan kan vi ivareta laget rundt barnet med så ulike sektorer, og hva skal vi samarbeide om?

Hvem skal sitte i de regionale gruppene - dette gjør noe med jobben og saarbeidet med UH - det kan være lettere å være i samarbeid om behovsmeldinger reelt og diskutere faglige perspektiver og være ennå mer i forkant.

Viktig å løfte frem at den viktigste arbeidgruppen i arbeidet blir de regionale nettverkene - viktig at denne gruppen har klare mantader for arbeidet. Viktig at dette blir et godt fora hvor man kan jobbe godt sammen - også faglig.

Viktig med klare kriterier for behovsprøving hvis det skal behovsprøves å bli prioritert.

Smarbeidsforumene kan ha en mer formell overordnet rolle, der de regioanle arbeidsgruppene blir de som diskuterer og innstiller beslutninger. Anbefalingen kan ikke uten videre overprøves av samarbeidsforum.

Hva hvis vi får mindre meldinger enn det er midler i ordningen - altså hva hvis det blir "penger til overs"? Kan vi ha klare skriftliggjorte kriterier for fordeling- hva med midler også til noe uforutsett?

Hva med det helhetlige samarbeidet mellom UH-ene? dette er det viktig at vi viderefører, dette er en styrke for hele regionen.

VI har en modell (Oslo og Viken -modellen) som vi ønsker at vi kan justere og videreføre. - det er viktig at vi bygger på erfaringen fra følgeevalueringen. Modellene er etablerte og bør videreføres - det er viktig å bygge på de gode erfaringene.

Det er masse samarbeid mellom barnehager og UH - i andre regioner er de ikke ute i bernehagene ennå. på samme måte som vi har fått til.

Hva betyr å se i sammenheng? -mellom Kompetanseløftet og Rekomp vi bør ha en erfaringsutveksling for hvordan det er mulig å se tiltak i sammenheng. - å vite om hverandres arbeid - er det nok?