# data[].attributes.headline
האם החברה האזרחית בישראל קוראת תיגר על המדינה או שמא היא חברה תומכת ופייסנית?  הציגו את נימוקיה של ישי (2003) - פרק 10- עמ' 212-217 

# data[].attributes.subject
האם החברה האזרחית בישראל קוראת תיגר על המדינה או שמא היא חברה תומכת ופייסנית?  הציגו את נימוקיה של ישי (2003) - פרק 10- עמ' 212-217 

# data[].attributes.headline
מהו הון חברתי ומה הקשר לחברה אזרחית ולדמוקרטיה?  ישי (2003) - פרק1-עמ' 46-44, פרק 10 – עמ' 218-222

# data[].attributes.subject
מהו הון חברתי ומה הקשר לחברה אזרחית ולדמוקרטיה?  ישי (2003) - פרק1-עמ' 46-44, פרק 10 – עמ' 218-222

# data[].attributes.headline
מהם תפקידי החברה האזרחית וההשלכות האפשריות ממילוי    התפקידים? ענו על השאלה בהתייחס למאמר של ישי (2003) – פרק1: עמ'     41-43, 36-37 

# data[].attributes.subject
מהם תפקידי החברה האזרחית וההשלכות האפשריות ממילוי    התפקידים? ענו על השאלה בהתייחס למאמר של ישי (2003) – פרק1: עמ'     41-43, 36-37 

# data[].attributes.headline
מהי חברה אזרחית? ענו על השאלה בהתייחס למאמר של ישי (2003)- פרק 1: עמ' 22-28, 38-40

# data[].attributes.subject
מהי חברה אזרחית? ענו על השאלה בהתייחס למאמר של ישי (2003)- פרק 1: עמ' 22-28, 38-40

# data[].attributes.headline
טל עזרא וליזה אבן ישראל 

# data[].attributes.subject
טל עזרא וליזה אבן ישראל 

# data[].attributes.body
לחברה אזרחית שני סוגים : הראשונה אינה קורא תיגר על המדינה-תפקידיה היא לחזק את תשתית המדינה, מחנכת להסכמה והשלמה בין הקבוצות השונות במדינה, מגשרת בין ניגודים, מעצבת את דרכה במסלולים לא פוליטיים ומגבירה את האמון של האזרחים במדינה ובערכיה. ההשלכות של חברה שאינה קוראת תיגר - סולידריות וגישור בין המדינה לאזרחים אך זה יכול להוביל למשטר טוטאליטרי.
הסוג השני היא חברה אזרחית שקוראת תיגר: תפקידיה לבקר את השלטון, קוראת לשינוי  וממרידה את האזרחים. חברה אזרחית זו נותנת ביטוי לדעות לא מקובלות ומייצגת קבוצות מקופחות בחברה.
ההשלכות של החברה שקוראת תיגר - חברה זו מזהה בקלות קיפוח ואפליה כיוון שמטרתה היא שמירה על האזרחים אך קריאת תיגר תמידית יכולה לשתק את המדינה.
לכן צריך להיות איזון בין שני סוגי בחברה האזרחית.

# data[].attributes.headline
זוהר, וסים ומתן

# data[].attributes.subject
זוהר, וסים ומתן

# data[].attributes.body
האם החברה האזרחית בישראל קוראת תיגר על המדינה או תומכת ופייסנית?

מסקנות המחקר – החברה האזרחית לא קוראת תיגר על המדינה ישנו קושי לתקן כשלים או ליקויים באמצעות קריאת תיגר וניסיון פירוק המדינה.

מאז מלחמת ששת הימים, קבוצות החברה האזרחית חידדו את הקטבים וחילוקי הדעות בין הקבוצות השונות אך לא היה ניסיון לפרק את המדינה או לפגוע בה אלא המאבק היה נגד מדיניות, אישיות, מסר או מגמה.

החברה האזרחית איננה באה לקרוא תיגר על המדינה או על רעיונותיה הציוניים ואין היא מהווה סכנה למשטר אך דרושה זהירות על מנת שלא תצמח תנועה כזאת שתאיים על לגיטימיות קיום המדינה (משמאל – אי גיוס, ימין – רצח רבין).

מדוע החברה האזרחית בישראל לא קוראת תיגר על השלטון למרות האופי הסוער של הפוליטיקה הישראלית?

1)    ישנו מתן ביטוי נרחב למגוון אוכלוסיות בישראל. עם מרבית הארגונים קיימת הדברות.

2)    לארגוני החברה האזרחית יש קרבה גדולה יותר למפלגות מאשר לחברה. המבנה המפלגתי בישראל מאפשר לכל ארגון להזדהות עם מפלגה אחת לפחות.

3)    החברה האזרחית מרגישה אפקטיבית ומצליחה להוביל שינויים וקביעת סדר יום ( הן פעולות מעשיות – התפטרות פוליטיקאים והן הצפת סוגיות שונות – הצורך בפשרה עם פלסטינים).

# data[].attributes.headline
גל שיוביץ והדס לרנר

# data[].attributes.subject
גל שיוביץ והדס לרנר

# data[].attributes.body
1. מהו הון חברתי-ע"פ ישי (2003) הון חברתי הוא קבוצת פרטים המבוססת על הדדיות, סובלנות, שותפות, סולידיריות אשר מרחיבים אותו ומעשירים את איכותו
2. מה הקשר לחברה אזרחית ולדמוקרטיה-
מה הקשר לחברה אזרחית ולדמוקרטיה- מצד אחד, ישי (2003) מדבר על הנטייה הישראלית להתאחד סביב קונפליקטים, סביב אסונות ומשברים, דבר המחזק את הקשר הבין אישי ויוצר חברה אזרחית מאוחדת, המהווה בסיס לחיזוק הדמוקרטיה. דוגמה נטספת לחיזוק ההון החברתי היא שככל שמדינות מאמצות את עקרונות מדיניות הרווחה רמת ההון החברתי עולה.
מאידך ניתן להצביע על פיצול ופילוג הנובעים מחוסר סובלנות בין תתי הקבוצות אשר פוגמת בפיתוח החברה האזרחית

# data[].attributes.body
חברה אזרחית:

חברה אזרחית מורכבת משני דברים , חברה ואזרחות.

במישור החברתי ,מדובר בקבוצת אנשים שמתקבצים יחד מתוך בחירה חופשית ובינהם שוררת תחושת זהות ושייכות, קיום יחסי גומלין מתמשכים. רכיב נוסף לחברה אזרחית הינה מחייה משותפת בגבול שטח מוגדר. כמו כן, רעיון השייכות יכול להתבסס על ערכים שונים למשל: לאומיות, תרבות ומורשת או רקע אתני.המכנה המשותף בין הפרטים הינו גורל משותף- בהווה ובעתיד.

במישור האזרחי, חברה אזרחית מבטאת את הפן הציבורי של החברתיות.כלומר, האזרחות מתבטאת בפעילות שמוציאה את הפרט מרשות היחיד לתוך מעורבות בזירה הציבורית. כמו כן, ביטוי זה יכול להוות מחד תמיכה במוסדות השלטון ומאידך, התנגדות וביקורת כלפיהם.

תנאי סף לקיומם של מוסדות החברה האזרחית הינו חוסר תלות במוסדות המדינה. יחד עם זאת, מצב אידיאלי זה אינו מתקיים במציאות ועל כן, ישנו קשר בין המוסדות השונים המתקיים בעוצמה שונה בכל מדינה (למשל, בישראל עד שנת 97 היה פיקוח הדוק על מטבע החוץ.כמו כן, באיטליה למשל ישנה התערבות שלטונית במערכת החינוך לעומת דנמרק שבה להורים יש כוח השפעה על תכנית הלימודים).