# data[].attributes.body
Francuska se  dijeli na tri staleža.

# data[].attributes.body
Postojala je podjela među plemstvom.
Više plemstvo, koje je živjelo na dvoru - živjeli su raskošno, dobivali su godišnju plaću od kralja, ostvarivali prihode od posjeda, ali su imali i velike troškove za mnogobrojne sluge, raskošnu odjeću, zabave i  lovove.
Niže plemstvo je živjelo skromnije i bilo je zavidno višem plemstvu.
Plemićem se postaje po rođenju (plemstvo po rođenju) i prema zaslugama (upravno plemstvo). Plemstvo nije plaćalo poreze već je kralju služilo svojim vojnim, upravnim, sudskim i drugim uslugama.

# data[].attributes.body
Svećenstvo je služilo kralju i narodu svojim duhovnim uslugama. Obavljali su i poslove iz područja socijalne skrbi, sudske poslove, poslove u obrazovanju i sl. Ostvarivali su velike prihode iz više izvora: s mnogih veleposjeda, nekretnina u gradovima, crkvene desetine, a porez nisu plaćali. Postojale su i podjele među svećenstvom, neki su bili plemići, a neki pučani po podrijetlu, neki su živjeli raskošno (biskupi, opati i kanonici), a neki skromnije (niže svećenstvo).

# data[].attributes.body
Najviše građana je pripadalo trećem staležu. Manji dio građana trećeg staleža se može mjeriti sa visokim plemstvom (bankari, poduzetnici, veletrgovci, odvjetnici, liječnici, profesori), a ostali žive skromnije poput seljaka, raznih gradskih radnika, šegrta, najamnih radnika. Bili su nezadovoljni privilegijama 1. i 2. staleža, morali su plaćati porez na sve.

# data[].attributes.body
Do pobune je došlo zbog loših životnih uvjeta trećeg staleža budući da su oni jedini plaćali poreze, kao i njihove želje za popravljanjem svog položaja u društvu. Luj XVI je sredinom 1789. godine sazvao Skupštinu državnih staleža sa ciljem uvođenja novih poreza. Treći stalež je u tome vidio priliku za  popravljanjem svog položaja. Zahtijevali su od kralja povećanje broja svojih zastupnika u skupštini, što im je i omogućio, ali budući da se glasalo jedan stalež - jedan glas nisu od toga imali koristi jer su interesi prvog i drugog staleža bili skoro isti. Zato su pripadnici trećeg staleža tražili da se glasa po principu jedan zastupnik - jedan glas. Toj ideji se priklonio dio svećenstva i plemstva.

# data[].attributes.body
Francuski kralj u razdoblju od 1774. do 1792., pripadnik dinastije Bourbon. Prva njegova odluka bila je vraćanje prava parlamentu. Bio je oženjen austrijskom nadvojvotkinjom Marijom Antoanetom. Zajedno sa njom nastavio je raskošan život iznad mogućnosti (balovi, prijemi, maskenbali) koje je započeo njegov prethodnik Luj XV. Rastrošnost na dvoru dovela je do vrhunca nezadovoljstva velikog dijela francuskog društva. Kao vladar bio je dobronamjeran, ali neodlučan i slab. Francuska je u to vrijeme bila u velikim financijskim teškoćama što je značilo da treba povećati prihode (ukidanjem privilegija po pitanju plaćanja poreza) i smanjiti troškove. Od kralja se zahtijevalo drastično rezanje dvorskih troškova i smanjivanje brojne kraljevske administracije. Vladavinu je završio pogubljenjem od strane jakobinaca.

# data[].attributes.body
Kralj je počeo dovoditi vojna pojačanja u Pariz (iz raznih država koje su pristale mu pomoći) s ciljem rušenja Ustavotvorne skupštine i vraćanje njegovog apsolutističkog vladanja. Monarhija bi možda uspjela zadržati određenu kontrolu nad budućim događajima da Skupština nije dobila podršku siromašnih Parižana i francuskog seljaštva. Nemirna situacija započela je u Parizu, gdje su među seljaštvom počele glasine da kralj sprema poslati vojsku na Versailles i srušiti Skupštinu. Spontano, muškarci i žene stali su se okupljati i tragati za oružjem, pa je u tu svrhu 14. srpnja 1789.g napadnuta utvrda Bastilla.

# data[].attributes.body
Revolucija počinje 14. srpnja 1789. godine napadom na utvrdu Bastilla.

# data[].attributes.body
Narodna skupština proglašena je u lipnju 1789. godine. Uz pripadnike trećeg staleža pridružuje joj se i dio plemstva i većina svećenstva.

# data[].attributes.body
U srpnju 1789. godine proglašena Ustavotvorna skupština s ciljem donošenja Ustava kao temeljnog državnog zakona.

# data[].attributes.body
1792. izabrana je nova skupština - Narodni konvent. U rujnu 1792. Konvent je ukinuo kraljevstvo i Francusku je proglasio republikom.

# data[].attributes.body
Jakobinci su bili revolucionari koji su zastupali interese siromašnih građana u Skupštini. Vođa im je bio Maximilian Robespierre. U lipnju 1793. godine zbacili su žirondince i preuzeli su vlast.
Jakobinski teror se odnosi na razdoblje vlasti jakobinaca u kojem su uveli teror i giljotinu. Vladali su 14mjeseci i pogubili su  40 000 ljudi, među njima i kralja Luja XVI i kraljicu Mariju Antoanetu.
Zbog strahovlade koju su uveli izgubili su potporu naroda i zbačeni su s vlasti.

# data[].attributes.attachment_link.title
TV kalendar 02.09.2017. (Jakobinski teror,P. de Coubertin,Viktor Frankl,J. de Ribera,izgorio London)

# data[].attributes.body
Vlast su preuzeli žirondinci, a novim ustavom izvršna je vlast povjerena Direktoriju, vladi petorice koja je zajednički upravljala zemljom. Pravo glasa opet imaju samo bogati.

# data[].attributes.body
Zahvaljujući revoluciji ukinut je feudalizam, opće pravo glasa su dobili svi muškarci.
Kao posljedica revolucije za čovječanstvo je bitno donošenje Deklaracije o pravima čovjeka i građanina kao i donošenje Ustava.
Revolucija je završila kad je Napoleon nasilno preuzeo vlast u državi (državni udar) i izjavio: „Građani, s revolucijom je svršeno!“

# data[].attributes.body
Francuska je 1789. bila apsolutna monarhija gdje vladar o svemu odlučuje sam, 1791. postaje ustavna monarhija gdje je vlast ograničena ustavom. Od 1792. je republika gdje vlast preuzima parlament.