# data[].attributes.body
Sumerite päritolu ja keeleline kuuluvus on teadmata — pole teada, kas nad olid esmaasukad või sisserändajad.

Umbes 4000 aastat eKr hakati Mesopotaamia lõunaosas põldu harima.

Sumerite Kiilkiri savitahvlitel ja templeid ümbritsevad linnad ilmusid umbes 3500—3000 aastat eKr.

Rahvas leiutas ratta, potikedra ja õlle.

Sumeri keel asendus semiidi keelega.

Rajasid mitmeid linnriike.

# data[].attributes.body
Sumeri linnriikide ajastul moodustas linna keskus koos seda ümbritseva maapiirkonnaga linnriigi.

Sumeri riik on Vana-Egiptuse kõrval maailma vanim kultuurikolle.

Tekkisid linnriigid nagu:

Uruk

Ur

Kiš

Linna keskel asus tempel, mida rahvas kutsus tsikuraadiks.

Linnriigid oli ümbritsetud müüriga, sest enamus ajast olid linnriigid sõjajalal. Müüridest väljapoole jäid aiad, põllud ja karjamaad.

Riiki juhtisid kuningas ja preestrid. Kuningas juhtis sõjaväge ning preestritele kuulusid linna ümbritsevad suured maavaldused.

Maavaldustel töötasid tavaliselt preestrite jaoks isiklikud orjad.

Hiljem hakkas võim koonduma ainult kuningale ning templid ja preesterkond hakkasid kaotama oma iseseisvust kaotama.

Rahvakoosolekutel said osaleda ainult vabad kodanikud, teistest sõltumatud kodanikud, kes moodustasid enamasti ka linnriigi sõjajõu.

# data[].attributes.body
Sumeri linnadest põhja pool, Eufrati keskjooksul asus Babüloni linn, mis aja jooksul muutus kõige suuremaks ja uhkemaks kogu Mesopotaamias.

Kolmandal aastatuhandel eKr kujunes sumerite ja akkadlaste vahel tihe kultuuriline sümbioos, kujunes kakskeelsus.

19. sajandi algul eKr tuli Babüloonias võimule amoriidi päritolu Babüloonia I dünastia, mille võim piirdus pikka aega vaid linna lähema ümbrusega.

Dünastia 6. kuningas Hammurapi (1792–1750), valitses esialgu samuti üsna väikest riiki, kuid riigi valduste kiire laienemine algas 1760. aastatel.

Hammurapi vallutuste tagajärjel sai Babülooniast suurriik.

Varsti pärast Hammurapi surma hakkas tema riik lagunema Elam, Mesopotaamia lõunaosa ja Assüüria lõid Babülooniast lahku.

Babülooniat valitsesid seejärel Assüüria kassiidid.

# data[].attributes.body
Assüüria oli vanaaja piirkond Mesopotaamia põhjaosas Tigrise jõe ülemjooksul tänapäeva Põhja-Iraagi aladel.

Piirkond sai oma time Assuri linna järgi.

2. aastatuhandel eKr kujunes seal Assüüria riik, võimas akadite kuningriik, millest hiljem sai Uus-Assüüria suurriik, mis 8. ja 7. sajandil eKr hõlmas osaliselt või täielikult muu hulgas tänapäeva Iraagi, Süüria, Liibanoni, Türgi ja Iraani ala.

Riik eksisteeris alates 25. sajandi lõpust või 24. sajandi algusest või 23. sajandist eKr kuni aastani 612 eKr või 608 eKr.

Assüüria oli ka varem olnud suurriik.

# data[].attributes.body
Maavaradelt oli Mesopotaamia ala vaene, hulgaliselt leidus ainult savi ja pilliroogu.

Kivi, puitu ja metalli saadi naaberriikidest, mis tõi endaga kaasa välismaailma avastamise.

Kuiv kliima tegi põlluharimise raskeks.

# data[].attributes.body
Mesopotaamia asub Pärsia lahte suubuva Tigrise ja Eufrati jõe kesk- ja alamjooksualal.

Tänapäeval asub kunagiste Mesopotaamia aladel Iraak.

# data[].attributes.body
Assuri linn, Assüüria pealinn

# data[].attributes.body
Pärsia impeerium moodustus 6. sajandil eKr, riik laius Vahemerest kuni Induse jõeni.

Maratoni lahing (490 eKr), esimene suurim kokkupõrge pärslaste ja kreeklastega.

Suurt Kuningateed kasutasid
sõnumitoojad, sõdurid kui ka kaupmehed.

Pärsial oli mitu pealinna. Üks neist oli Persepolis pärslaste kodumaal Iraanis ning ka Babülonis

# data[].attributes.body
Kiilkiri kohandati pärsia keelele.

Arendati välja postisüsteem.

Arendatud rahandus-müntimine.

Sarnane India usuga, sh sarnased jumalad.

Riitusi sooritavad mäetippudel maagid, kes valvasid püha tuld.

Tulejumal Atar.

Esimene inimene sündis Ahuramazda (hea jumal) higist. Suri 30 päeva pärast, tema jäänustest tekkis inimese paar.

Mazdaism.

# data[].attributes.body
Läbi ajaloo on pärslased andnud suure panuse kunsti ja teadusse ning Pärsia kirjandusse kuuluvad mitmed maailmas silmapaistvaimad kirjandusteosed.

Pärsias levis reljeefne kujutlemislaad, palju ornamentikat ja kaunistusi. Efektsed lahendused: härjapead kujutav kapiteel.

Pärsia embleemiks oli pistrik, kuninga sümbol.

Pärslased olid ka vinged kullasepad.

# data[].attributes.body
Sündis 28. aprill 1937

Iraagi president aastast 1979 kuni 2003. aastani.

Läänes on teda enamasti peetud autokraatlikuks despoodiks, ent araabia maailmas on temasse suhtutud segaste tunnetega.

Toetas natsionalistlikkupanarabismi ning keeldus allumast USA ja tema liitlaste survele, ning tunnustatud tema rolli Iraagi majanduslikul moderniseerimisel.

Husseini suhtutakse pooldavalt Palestiina rahva hulgas, kuna ta toetas neid oma valitsusajal nii poliitiliselt, majanduslikult kui ka sotsiaalselt.

Teisalt on põlatud tema ba‘athistliku režiimi poliitikat: paljude islami usukommete täitmise keelamist ning vähemuste ja tegelike või arvatavate poliitiliste vaenlaste julma kohtlemist.

20. märtsil 2003 tungisid USA ja Suurbritanniaväed Kuveidist Iraaki. 9. aprillil jõudsid nad Bagdadi kesklinna. Saddam Hussein hakkas ennast varjama.

Pidi olema lihtne protsess tema kinnipüüdmiseks, kuid selleks kulus siiski kaheksa aastat.

Hussein langes 13. detsembril 2003 Tikritilähistel USA sõjaväe kätte vangi.

Hussein poodi 30. detsembril 2006 Bagdadis üles. Hukkamine toimus varakult, hommikul enne kella 6. Iraagi Televisioon sai ametliku videolõigu Husseinist enne hukkamist ja sellel oli näha, kuidas talle köis kaela pannakse. Pärast hukkamist lekkis avalikkuse ette ka film hukkamisest ja poodust. See põhjustas ägeda protestilaine ja filmijat karistati.

# data[].attributes.body
Kaliifideks nimetati Muhamedi asemikke Maa peal.

Kaliifide juhatusel hakati vallutama teisi maid, sest naabermaad tundusid ahvatlevad, võttes arvesse keskkonda Araabias.

Lisaks käskis koraan levitada islamiusku.

Araablased sõdisid ratsaväega. Lahingus ilmutasid nad suurt vaprust, kõrget võitluskunsti ja eelkõige distsipliini. Hobuste asemel kasutati ka kaamleid.

Kõigepealt rünnati Bütsantsi aastal 636. Bütsants ei suutnud end kaitsta, sest oli muutunud nõrgaks sõdides Pärsiaga.

Pärsia vallutati järgmine aasta.

Bütsantsilt võeti ära Egiptus ning Süüria, kuid Pärsia langes täielikult araablaste võimu alla.

Damaskuse kaliifid tahtsid veel maad ja seega jätkusid ka vallutused. Sellega hõivati kogu Põhja-Aafrika.

Aastal 711 vallutati ka Hispaania.

Kuid aastal 732 saadi frankidelt lüüa, kuid hiljem araablased taastusid ning vallutati ka suur osa Kaukaasiast.

Araablaste kätte langesid ka Afganistan ja Kesk-Aasia.

Araablased moodustasid sellest ainult väikese osa, kuid laialt levis islam ja araabia keel.

# data[].attributes.body
Pidev sõjategevus.

Riigist väljaränne poliitilistel põhjustel.

Mosuli linn, mis on Iraagis teine suurim linn, võeti IS (Islamic State) kontrolli alla alates 2014. aastast ning Iraagi ning muude maailmariikide sõdurid üritavad neid siiani maha võtta. IS on religioone grupp, kes kasutavad vägivalda nende peal, kes ei nõustu nende maailmavaadetega. Grupp on üritanud mitmeid Iraagi linnu enda alla võtta. Arvatakse, et kolm miljonit inimest on pidanud jätma oma kodud ning lahkuma linnast või riigist. Peredele on toonud see suurt kahju ning näljahäda.

Riigis on kaks religiooni, kes võitlevad üksteise vastu ning mõlemal on erinev vaade asjadele ja kuidas üldse riiki juhtida. IS on üks grupp, milles töötavadki religiooni äärmuslased.