# data[].attributes.attachment_link.title
Ejercicio de Dictat (g-j, ix-x, tg-tj, tx-ig)

# data[].attributes.attachment_link.description
Ficha online de Dictat para 4t Primària. Puedes hacer los ejercicios online o descargar la ficha como pdf.

# data[].attributes.attachment_link.title
L'apostrofació dels articles EL i LA | OK CATALÀ | 4K

# data[].attributes.attachment_link.title
la vocal neutra. Exercicis i les solucions dels exercicis. Activitat núm. :: 14

# data[].attributes.attachment_link.description
la vocal neutra. Exercicis i les solucions dels exercicis. Activitat núm. :: 14

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Created with Hot Potatoes by Half-Baked Software, registered to Albert  AragonÃ©s Salvat.

# data[].attributes.body
LES VOCALS A/E ÀTONES

COM HO ESCRIVIM TRESOR O TRASOR?

COM HO ESCRIVIM RIURE O RIURA?

En algunes zones de Catalunya no es diferencia el so de la [a] i de la [e] quan es troben en una síl·laba àtona. Aquest so s’anomena vocal neutra:
nerviosa, acompanyar, descarada.

La coincidència de so de la "A" i de la "E" àtones (NO FORTES) origina dubtes, que es poden resoldre si se segueixen les regles següents:

PRIMERA REGLA:

Quan la vocal neutra es troba a final de paraula, normalment escrivim -a en els noms i adjectius femenins (cirera, vermella)

galta, mapa, maduixot, comunica
porta, taula, Mariona, tarda
noms de lletra: efa, ema, essa
tendra, directa, esquerra, ampla

i -e en els masculins (llibre, alegre).

Jaume, torre, venim, tisores, dormíem, alcalde, poble, Pere, Jaume, tendre, directe, esquerre, ample

SEGONA REGLA:

Observa les sèries de paraules que hi ha a continuació.
Quan s’escriuen amb a? I amb e?

f e rro --> f e rrer, f e rreteria
t a ula --> t a ulell, t a uler |   p e nsa --> p e nsava, p e nsem, p e nsarà...
p a ssa --> p a ssaré, p a ssaríeu...

Dels exemples anteriors en podem deduir la norma següent:

Tant en noms com en verbs, la vocal neutra de l’interior d’una paraula s’escriu amb la vocal (a o e) que trobem en síl·laba tònica en una paraula de la mateixa família.

TERCERA REGLA:

Tots els substantius i adjectius, encara que en singular acabin en -a, fan el plural en -es.

alcalde alcaldes
tendre tendres
tarda tardes
tendra tendres

La formació del plural en -es comporta els canvis ortogràfics següents:

-ca . -ques = vaca . vaques
-ja . -ges = esponja . esponges
-ça . -ces = plaça . places
-ga . -gues = mànega . mànegues
-qua . -qües = Pasqua . Pasqües
-gua . -gües = aigua . aigües

# data[].attributes.attachment_link.title
BETH - Que Tremolin els Arbres [Videoclip Oficial]

# data[].attributes.attachment_link.title
Conjugació dels verbs catalans, utilitat de Gregori Pérez

# data[].attributes.attachment_link.description
|| Abatre’s, desprendre’s, saltar, enfonsar-se, baixar, rodar, rodolar, descendir, precipitar-se, desplomar-se, esbarrar-se, relliscar, tomballar, tomballejar. || Esmorrar-se, trencar-se el nas, anar de trompis. || Anar a parar, trobar-se, deixar-se anar, incidir. || Minvar, cessar, amollir. || Desviar-se, inclinar-se, ajeure’s, tombar-se. || Sucumbir, morir. || Pecar, relliscar, recaure. || Llançar-se, prosternar-se. || Escometre, atacar. || Encertar, ensopegar, endevinar. || Cometre, incórrer, perpetrar, fer. || Esdevenir-se, passar, escaure’s, ensopegar-se, tocar en sort, succeir, arribar. || Cascadejar, relliscar, saltar. || [castellers] Fer llenya. «–» Coronar, descarregar. || caigui qui caigui Peti qui peti. || caure adormit Adormir-se. || caure al damunt Venir-se’n, enfonsar-se. || caure a terra Anar-se’n a terra, venir-se’n, entrar-se’n, desplomar-se, ensorrar-se, enfonsar-se. || caure a plom Aplomar-se, desplomar-se. || caure bé (a algú) Convenir. | Digerir. | Escaure. || caure del ruc Adonar-se, deduir, comprendre. || caure dels dits Desplaure. || caure de cul Estranyar-se, sorprendre’s, caure d’esquena. | Empobrir-se. || caure de son Ensonyar-se, adormir-se, caure atroncat de son. || caure d’esquena Sorprendre’s, caure de cul, quedar de pedra. | Espantar-se, glaçar-se-li el cor. || caure el sol (o el dia, o la nit) Vesprejar, fosquejar, negrejar, enfosquir-se, obscurir-se, pondre’s el sol, tombar el dia, fer-se fosc, fer-se de nit, fer-se vespre. «–» Sortir el sol, rompre el dia, clarejar. || caure el vent (la mar) Encalmar-se, amainar. || caure en desús Desusar-se. || caure en gràcia (o en grat) (a algú) Agradar, plaure, complaure, fer peça. || caure gotes Gotejar, degotar, degotejar, regalimar, gotellimar, plovisquejar. || caure-hi Adonar-se, recordar-se, endevinar, tocar-hi, filar-hi. || caure-hi de pla (o de grapes, o de quatre potes) Equivocar-se, deixar-se enganyar, deixar-se convèncer, endur-se marro. || caure l’anima als peus Decebre’s, desil·lusionar-se. || caure-li al damunt (a algú) Escometre, atacar, tirar-se-li a sobre, abalançar-s’hi. || caure-li a l’ull (a algú) Agradar, plaure, captivar. || caure-li la bava (a algú) Complaure’s, embadalir-se, gratular-se, gaubar-se, extasiar-se, estar tou, estar satisfet, posar-se tou. || caure malalt Emmalaltir, recaure, subintrar. || caure neu Nevar, nevisquejar. || caure pedra (o calamarsa, calamarsó, calabruix, calabruixó, granís, granissa, granissó, granissol) Pedregar, calamarsejar, calabruixar, calabruixonar, granissar, granissolar. || caure pel seu propi pes Ésser evident. || caure rodó Adormir-se. | Desmaiar-se. || caure rosada Rosar, aigualejar, gebrar, enrosar-se. || deixar caure [en una conversació] Dir, insinuar, apuntar, suggerir, indicar, deixar anar. || deixar-se caure Acudir, anar, comparèixer, despenjar-se, aturar-s’hi, deixar-se veure. || fer caure Abatre, aterrar, enderrocar, ensorrar, arruïnar, derruir, tirar, estimbar, precipitar, tombar, trabucar, sotsobrar, terrejar, estassar, capitombar, tomar. | Batre, batollar, perxejar, defoliar. || fer caure de l’escambell Desbancar, suplantar, desprestigiar, desacreditar, substituir. || fer caure la balança Decidir, resoldre, determinar, concloure, rematar, acabar, completar. || mal caigui mort! Maleït siga!