# data[].attributes.headline
מדד המגדר 2020

# data[].attributes.subject
מדד המגדר 2020

# data[].attributes.body
מומלץ לעבור עם התלמידים,  מתאים לכיתות ה-ח.

# data[].attributes.headline
אסופת מערכים בנושא מגדר

# data[].attributes.subject
אסופת מערכים בנושא מגדר

# data[].attributes.attachment_link.title
אסופת מגדר.pptx

# data[].attributes.attachment_link.description
קדמה לשווין בחינוך ובחברה בישראל | 03-6727474 | info.kedma@gmail.com 1

# data[].attributes.headline
קצת הומור למורים ולמורות

# data[].attributes.subject
קצת הומור למורים ולמורות

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
סטנדאפ הדר לוי

# data[].attributes.attachment_link.title
יום האישה הסיפור האמיתי

# data[].attributes.headline
סטריאוטיפים בגן הילד

# data[].attributes.body
סטריאוטיפים בגן הילדים

# data[].attributes.headline
מעמד האישה על פי סיפורי הבריאה

# data[].attributes.subject
מעמד האישה על פי סיפורי הבריאה

# data[].attributes.headline
מצגות בנושא מגדר

# data[].attributes.subject
מצגות בנושא מגדר

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
פורטל עובדי הוראה | מרחב פדגוגי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
שווה דיבור זו תכנית סדנאית הפועלת בבתי הספר היסודיים והעל-יסודיים, אשר מופעלת על-ידי המורים והמורות בבית הספר. תוכנית זו נולדה מתוך הצורך בשיח מעמיק בסוגיות של מגדר ושל שוויון בין המינים, שהן רלוונטיות מתמיד עבור תלמידים ותלמידות בישראל.

התוכנית מבקשת להנחיל תפיסות של שוויון ערך האדם בהקשרם המגדרי באמצעות מגוון דרכי הוראה ובמסגרת חוויה כולל במרחב הבית ספרי. היא נוצרה מתוך הבנה כי הנושא המגדרי נוגע לכל רובדי החיים של התלמידות והתלמידים וקשור באופן ישיר לחברה, לתרבות ולפוליטיקה. מעצם היותו אחת מהזירות המכוננות ביותר בחיי התלמידים והתלמידות, משמש המרחב הכיתתי במה אידאלית להצפת נושאים וליצירת תהליכי עומק לבחינת הנושא ולעיצוב עמדות שוויוניות יותר בקרב תלמידים ותלמידות. התוכנית נוגעת ביריעה רחבה מאוד של נושאים אקטואליים ורלוונטיים כדי לאפשר התאמתם לכיתה ולמנחה. מטרתה ליצור שיח מעמיק ורחב ככל האפשר, באמצעות הקניית כלים ביקורתיים וערכיים ויישומם בחיי היומיום.

שווה דיבור לבתי הספר היסודיים

תקופת בית הספר היסודי מתאפיינת בתהליך התבגרות של הילד או הילדה, מבחינה ביולוגית ומבחינת גיבוש הזהות העצמית והייחודית. בתהליך עיצוב האישיות מושפעים הילדים הילד והילדה מסוכנית סוציאליזציה שונים, המציבים להם מודלים להזדהות. מסרים תרבותיים וחברתיים ביחס למאפייני הנשיות והגבריות מציפים את הבנות והבנים, ומופנמים על-ידם. אלה הופכים להיות עמוקים ומוטבעים בהם עד כדי מובנים מאליהם. המתבגרים והמתבגרות מאמצים בית שאת סטריאוטיפים חברתיים לגבי ההתנהגויות המגדריות, וכל שונות מאיימת עליהם מאוד. בתקופה זו גם בוחרים המתבגרים והמתבגרות את תחומי העניין שלהם, אשר משפיעים על תפיסתם העצמית ועל בחירת מסלולם בחיים. מגדר מהווה מרכיב מרכזי בבחירות אלה, ולכן חשוב לעסוק בו ולהבין כיצד הוא משפיע על עיצוב האישיות של כל מתבגר ומתבגרת.
מטרות התכנית:

1. חיזוק תפיסות שוויון ערך האדם וכבודו כבסיס לחברה דמוקרטית

2. עידוד לחשיבה ביקורתית בהיבט המגדרי וחיבור חשיבה זו לתפיסת העולם הכוללת של התלמיד והתלמידה

3. הענקת לגיטימציה לשונות ולמגוון מגדרי בהתנהגות, במראה ובבחירות אישיות

4. הענקת כלים לחשיבה יצירתית בהיבט המגדרי לקראת עיצוב של חברת מופת שוויונית

5. היכרות עם מאבקי הנשים לשוויון זכויות אדם בעבר ולזכות ההצבעה בארץ ישראל ובעולם

6. עידוד מעורבות פעילה ואקטיביזם חברתי לצמצום הפערים בין המינים בחברה

# data[].attributes.attachment_link.title
למידה מרחוק - פורטל עובדי הוראה | מרחב פדגוגי

# data[].attributes.attachment_link.description
שווה דיבור זו תכנית סדנאית הפועלת בבתי הספר היסודיים והעל-יסודיים, אשר מופעלת על-ידי המורים והמורות בבית הספר. תוכנית זו נולדה מתוך הצורך בשיח מעמיק בסוגיות של מגדר ושל שוויון בין המינים, שהן רלוונטיות מתמיד עבור תלמידים ותלמידות בישראל. התוכנית מבקשת להנחיל תפיסות של שוויון ערך האדם בהקשרם המגדרי באמצעות מגוון דרכי הוראה ובמסגרת חוויה כולל במרחב הבית ספרי.

# data[].attributes.headline
ייצוג מגדרי בתמרורים

# data[].attributes.subject
ייצוג מגדרי בתמרורים

# data[].attributes.body
חשבו עם הילדים על שלטים ובדקו כיצד השלטים רשומים, האם רוב השלטים פונים לעולם הגברי? האם קיים שוויון?

חשבו על פתרון יצירתי שיקדם שוויון בין המינים בתמרורים.

למשל - סעי לשלום!
עצרי ולא עצור!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
התמרורים הפזורים במרחב הציבורי מתפקדים כחלק אינטגרלי מהנוף. במרכזי ערים, בצדי דרכים ובאזורים פתוחים הם משמשים תזכורת תמידית למעורבות האנושית בסביבה. הם מורים כיצד יש לפעול, מעבירים מידע ומתריעים מפני סכנה צפויה. כל זאת נעשה באופן חזותי, ללא שימוש בשפה הכתובה, מתוך שאיפה לפנות למכנה משותף רחב, ליצור שפה גרפית אוניברסלית ועל-זמנית. שפה זו מבוססת על מערכת צבעונית מצומצמת ועל סימנים גרפיים מינימליסטיים, המבקשים למסור את הנחוץ באופן חזותי נהיר, מיידי ותמציתי.

שפתם של התמרורים שגורה בנו. אנו קוראות וקוראים את התמרורים באופן אוטומטי, ותוכנם מתקבל על ידנו ללא עוררין. בתיווכם אנו תופסות ותופסים את הסביבה, נערכות בזהירות לקראת "סיבוב מסוכן", נערכים בכניסה ל"דרך ללא מוצא".

התבוננות בשפה הגרפית של התמרורים מדגישה את חוסר האיזון שבייצוג המגדרי הקיים בהם. מובלע בין התכנים האחרים, גם חוסר איזון זה, מתקבל על ידינו בהכנעה ובצייתנות. בדרך זו מקדמת מערכת התמרורים תפיסה פטריארכלית מפלה כדבר שבשגרה.

שכן מערכת התמרורים עושה שימוש בדמות יחידה. הדמות בעלת כתפיים רחבות ומותניים רחבים, כמבנה גוף הגבר. בתמרור "מעבר הולכי רגל" אף לבושה הדמות בחליפה ומגבעת - פריטי לבוש גבריים. יוצא דופן הוא התמרור "זהירות ילדים בדרך" שבו נראית צללית של ילדה, המזוהה באמצעות שמלה מתנפנפת וצמה קלועה.

השימוש במאפייני לבוש כאלו (לגבר, ולילדה) מסייע בשיוך הדמויות לקטגוריות מגדריות על פי התבנית הבינארית המקובלת, אשר מכתיבה, בין היתר, איך צריך להיראות גבר, ומהו הלבוש ה"נכון" עבור ילדה. הזהות המגדרית מתקבלת באמצעות פעולת סימון, המסתמכת על סימנים חיצוניים המשמשים לצורך הגדרה.

פתרון לחוסר האיזון המגדרי הקיים בתמרורים, המתבטא גם בפנייה מילולית בלשון זכר כמו "סע לאט" או "האט", דורש חשיבה חדשה. כזו שתמצא דרך לייצג כל מגדר או לחילופין אף מגדר. האלטרנטיבה החדשה תצטרך לספק ייצוג הולם למגדרים השונים, שאינו נשען על תבניות מגדריות שחוקות, או ליצור דמות אנושית אנדרוגנית, ללא שיוך מגדרי.

המעצבת מיכל סהר מציעה גישות שונות לפתרון. חלק מהסימנים שיצרה מהווים תחליף לחלוקה המגדרית ואילו אחרים מייתרים אותה. הסימנים של סהר מעלים הן שאלות גרפיות והן ערכיות, המתכתבות עם גישות פמיניסטיות שונות. בין הסוגיות שעולות: האם ההבדלים המגדריים ניתנים לתרגום חזותי שאינו סטריאוטיפי?

האם ניתן להשיג שוויון בין הייצוג הגברי לייצוג הנשי? היש דרך מעשית שתביא לביטול ההגמוניה הפטריארכלית ותשים סוף להדרת הייצוג הנשי מהמרחב הציבורי? סהר בוחנת סוגיות אלו באמצעים גרפיים מצומצמים, תוך בחירה קפדנית של הקו, הצורה, הצבע והסגנון. התוצאה המקורית מעוררת מחשבה, ועשויה לשמש אלטרנטיבה ראויה לקיים.

מאמרן של אונה שגב ומיכל סהר לקוח מתוך ''תמרורות'', ספר חדש על פמיניזם ומרחב בישראל, בעריכתה של אדריכלית טולה עמיר.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
לייף סטייל וחיים טובים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
עיצוב פנים ואדריכלות

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
דייטינג ויחסים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
מסלולי טיול ותיירות

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
ארוחות וקינוחים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
מאגר מתכונים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
מתכונים בווידאו

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
כושר ואימון גופני

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
מדריך הריון ולידה

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
מדריך בתי יולדות וחדרי לידה

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
גידול ילדים והורות

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
משפחה והורים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
ערוץ הבריאות

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
ערוץ החים הטובים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
רדיו מהות החיים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
רשת חברתית כמוני

# data[].attributes.attachment_link.title
נהגת, את לא קיימת: מדוע השוויון בין המינים נעדר מהתמרורים?

# data[].attributes.attachment_link.description
התמרורים הפזורים במרחב הציבורי מתפקדים כחלק אינטגרלי מהנוף. במרכזי ערים, בצדי דרכים ובאזורים פתוחים הם משמשים תזכורת תמידית למעורבות האנושית בסביבה. הם מורים כיצד יש לפעול, מעבירים מידע ומתריעים מפני סכנה צפויה. כל זאת נעשה באופן חזותי, ללא שימוש בשפה הכתובה, מתוך שאיפה לפנות למכנה משותף רחב, ליצור שפה גרפית אוניברסלית ועל-זמנית.

# data[].attributes.headline
מי נהג/ת טוב/ה יותר?

# data[].attributes.subject
מי נהג/ת טוב/ה יותר?

# data[].attributes.body
כתבה

# data[].attributes.headline
המדריך לכתיבה מגדרית

# data[].attributes.subject
המדריך לכתיבה מגדרית

# data[].attributes.body
שפה מגדרית ליצירת שוויון בכתב.
מוזמנים ליצור שלטים בעזרת הקישור המצורף.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
אאא - בית לטיפוגרפיה עברית

# data[].attributes.attachment_link.title
עברית רב־מגדרית - אותיות עבריות חדשות המאפשרות כתיבה וקריאה רב־מגדרית - אות־אות־אות

# data[].attributes.attachment_link.description
מיכל שומר, סטודנטית ב־HIT, בחרה לנסות ולעדכן את השפה העברית כך שתאפשר כתיבה וקריאה במבחר רב של זהויות מגדריות. · עברית רב־מגדרית היא מערכת של...

# data[].attributes.headline
מחאת הנשים בערב הסעודית

# data[].attributes.subject
מחאת הנשים בערב הסעודית

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
הנשים בממלכה הערבית מאסו בחוקים הדתיים האוסרים עליהן לשבת מאחורי ההגה. הן ערכו עשרות מהן הפגנה נגד החוק, כשנהגו לבד בשיירת מכוניות במספר ערים שונות

חדשות 2 | חדשות

אשה סעודית מאחורי ההגה | צילום: רויטרס

# data[].attributes.attachment_link.title
N12 - מחאה בערב הסעודית: עשרות נשים הפגינו נגד האיסור לנהוג ברכב

# data[].attributes.attachment_link.description
מחאה המונית נגד מדיניות המשטר

# data[].attributes.headline
כרזות בנושא מהו מגדר בשבילי?

# data[].attributes.subject
כרזות בנושא מהו מגדר בשבילי?

# data[].attributes.body
עבודת חקר על נשים פורצות דרך בתחומי ההייטק/ ספורט/ חברה/ פוליטיקה וכו'..

# data[].attributes.body
מדי שנה, ב-8 במרץ​, מצוין יום האישה הבין-לאומי בארגון האומות המאוחדות ובמדינות רבות בעולם, ובהן ישראל.

ביום האישה הבין-לאומי מציינים את המאבק למען שוויון זכויות לנשים ואת מאבק הנשים לצדק, לשלום ולקִדמה. יום זה מוקדש לבחינת ההשתלבות של נשים בכלכלה, בפוליטיקה ובחברה ולציון הישגיהן בתחומים אלו. מאז ראשית המאבק על זכויות הנשים נעשתה כברת דרך בהשוואת המצב החוקי של נשים לזה של גברים.

אנו בבית הספרים פועלים לשוויון בין המינים בספורט, חינוך, פוליטיקה, תרבות וכו'..