# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Din sundhed - hjælp til forebyggelse og sundhedsfremme

Kost
Sund kost er kilden til en sund krop med god energi. Ved at spise sund kost nedsætter du risikoen for livsstilssygdomme herunder type 2 diabetes, hjertekarsygdomme og kræft.

dagligt (300 gram frugt - 300 gram grøntsager). Vælg dem du bedst kan lide, husk de grove grøntsager.

Fisk
Minimum 200 - 300 gram ugentlig.
Fisk indeholder fiskeolie, D-vitamin, jod og selen - stoffer som ikke findes i ret meget mad.
Vælg mellem både fede og magre fisk.
Fisk og fiskepålæg flere gange om ugen.

Brød, kartofler, ris og pasta
Vælg fuldkorn først. Spis f.eks. havregryn, rugbrød, fuldkornspasta, brune ris og lignende.

Spar på sukker - især det sukker, der er i sodavand, slik og kager
Kroppen har ikke brug for sukker.
For mange tomme kalorier optager pladsen for den sunde mad og øger risikoen for overvægt.

Spar på fedtet
Vælg mager mælk, yoghurt og ost.
Vælg magert kød og skær det synlige fedt væk.

Kroppen har brug for det sunde fedt, der kommer fra planteolie og fisk. Det usunde kommer fra kød og mejeriprodukter.

Sluk tørsten i vand
Du har brug for 1-1½ l vand dagligt.
Vand slukker tørst og indeholder ingen kalorier.

Rygning
Rygning gør intet godt for dit helbred.
Det forårsager bl.a.

Rygere lever i gennemsnit 7 år kortere end ikke-rygere. De sidste 10 år af levetiden bliver typisk præget af sygdom. Det samme gælder for passiv rygning.

Fordele ved ophør

20 minutter efter
blodtrykket normaliseres, pulsen normaliseres og blodcirkulationen er forbedret.

24 timer efter
risiko for blodprop formindsket.

48 timer efter
kulilte i blodet er væk og konditionen er forbedret.

4 uger efter
mindre hoste, mere luft og bedre immunforsvar.

1 år efter
risiko for hjerneblødning og blodpropper halveret.

5 år efter
risiko for kræft i mund, hals og svælg er halveret, risiko for blodprop er den samme som for ikke-ryger.

Alkohol
Alkohol virker som cellegift på kroppen og er relateret til 60 forskellige sygdomme, herunder:

I forbindelse med graviditet kan alkohol give fosteret hjerneskade, og reducere intellektuel funktion og tankegang, samt andre kognitive og motoriske færdigheder.

Sundhedsstyrelsens udmelding om alkohol:

Intet alkoholforbrug er risikofrit.

Drik ikke alkohol for din sundheds skyld.

Drik ikke over genstandsgrænserne - 14 for mænd / 7 for kvinder om ugen.

Stop før 5. genstand ved samme lejlighed.

Prøver du at blive gravid/er du gravid, så undgå alkohol.

Er du ældre - vær særlig forsigtig med alkohol.

Når brugeren af rusmidler virker forstyrrende på de opgaver og funktioner der skal varetages i familien.

Når de følelsesmæssige bånd belastes eller forstyrres.

Med andre ord

Hvis bare én i familien eller i den nærmeste relation er kede af måden, du bruger alkohol på, så er det et problem.

Motion
Motion er gavnlig både for krop og sjæl.

Mindsker risikoen for tyktarm-, bryst- og livmoderkræft, kræft i prostata, lunge og bugspytkirtel

Forbedrer dit immunsystem og dit blodsukker, samtidig reguleres appetitten og mængden af kønshormoner - faktorer som gavner dit helbred og nedsætter risikoen for kræft

Forebygger muskel- og skelet-lidelser

Styrker funktionsevnen og fordobler muligheden for at undgå funktionstab, når du bliver ældre.

Skaber psykisk velvære og mindsker depression, stress og andre psykiske dysfunktioner.

Sundhedsstyrelsen anbefaler:

Voksne skal være aktive mindst 30 minutter om dagen ud over de almindelige dagligdags aktiviteter
De 30 minutter må gerne deles op i 3 x 10 minutter - men det er vigtigt at pulsen kommer op, så man bliver moderat forpustet (du kan tale med en anelse besvær).
Derudover anbefales at træne kondition 2 x ugentligt med en høj puls (du bliver forpustet og sveder).

Gør din fysiske aktivitet til en del af dagligdagen

Tag cyklen frem for bilen.

Tag trappen frem for elevatoren.

Dyrk motion i forening eller klub.

Gå en tur efter måltid fremfor at lægge dig på sofaen.

Leg, svøm og dans.

Sæt turbo på rengøringen, støvsugning, gulvvask mv.

Når du dyrker motion sover du godt.

Når du sover godt - får du mere energi også til at spise sundt.

Når du spiser sundt - får du mere overskud til dig selv.

Når du har overskud til dig selv - får du mere kvalitet.

Når du er glad for livet - får du mere energi også til at dyrke motion.

Når du dyrker motion sover du godt osv.

Ønsker du en sundere livsstil og har du behov for hjælp til at ændre vaner så kontakt din egen læge.

Mange apoteker udbyder rygestopkurser - kontakt dit lokale apotek og forhør nærmere.

Hos StopLinien kan man få gratis hjælp til at blive røgfri.
Telefonnummer 8031 3131

Du kan også kontakte din kommune og spørge hvilken hjælp de kan tilbyde.

Desuden kan du finde flere oplysninger på

Sundhedsstyrelsen.dk eller Sundhed.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Din sundhed - hjælp til forebyggelse og sundhedsfremme Kost Sund kost er kilden til en sund krop med god energi. Ved at spise sund kost nedsætter du risikoen for livsstilssygdomme herunder type 2 diabetes, hjertekarsygdomme og kræft. dagligt (300 gram frugt - 300 gram grøntsager). Vælg dem du bedst kan lide, husk de grove grøntsager.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Spis varieret, ikke for meget og vær fysisk aktiv

Når du spiser varieret, sørger du for at kroppen får de vitaminer og mineraler den har behov for. Hvis du samtidig skærer ned på portionsstørrelserne og er fysisk aktiv, bliver det nemmere at holde en sund vægt. Derudover har det også en positiv indvirkning på din mentale sundhed.
Sådan gør du:
Spis dig mæt i rigtig mad. Rigtig mad, er mad der ikke er forarbejdet. Du skal dermed holde igen med kost der indeholder meget fedt og/eller meget sukker, dette kunne fx være slik, sodavand, fastfood. Det vil sige at du hver dag skal spise mad, hvor du kan se hvad den består af. En morgenmad bestående af røræg, spinat, et par gulerodsstave og en skive rugbrød med avokado har markant større sundhedsværdi end Cornflakes med mælk.

Spis frugt og mange grøntsager

De fleste mennesker spiser en del frugt og grønt dagligt, men du kan med fordel spise endnu flere grøntsager. Grøntsager og frugt indeholder en række vigtige vitaminer og mineraler. Samtidig indeholder de relativt få kalorier, og giver en stor mæthed. Dette skyldes et højt indhold af vand og kostfibre.
Sådan gør du:
Spis 6 om dagen, dette svarer til ca. 600 gram frugt og grøntsager dagligt. Mindst halvdelen af det skal være grøntsager og gerne de grove af slagsen. Dette kan fx være broccoli, bønner, blomkål og gulerødder.

Spis mere fisk

Fisk og især de fede af slagsen, såsom laks, indeholder blandt andet essentielle fedtsyrer såsom omega-3, samt selen, jod og D-vitamin. Disse nærringstoffer er essentielle for kroppen og kan være svære at få nok af gennem andre fødevarer.
Sådan gør du:
Spis fisk mindst to gange om ugen som hovedret og gerne flere gange om ugen som pålæg til frokost. Anbefalingerne lyder på, at du skal indtage ca. 350 gram fisk ugentligt, hvoraf de 200 gram gerne skal være fed fisk såsom laks, ørred, makrel eller sild.

Husk at alle former for fisk tæller med i regnskabet, også fiskefrikadeller, fisk på dåse, skaldyr osv. Når du skal købe fisk er det en god ide at gå efter fiskeprodukter der er nøglehulsmærket for at sikre den bedste kvalitet.

Vælg fuldkorn

Fuldkornsprodukter er at foretrække, da de indeholder mange kostfibre, vitaminer og mineraler. Fuldkorn er essentiel i en sund og varieret kost da det sikrer en god mæthedsfornemmelse. Dette betyder, at du spiser mindre og dermed lettere kan holde vægten. Derudover er fuldkorn godt for fordøjelsen.
Sådan gør du:
Spis mindst 75 gram fuldkorn dagligt. Start fx din morgen med 2 dl havregryn eller en skive fuldkornsrugbrød så har du allerede dækket dit daglige behov. Når du handler skal du gå efter fuldkornsmærket, dette er din garanti for et højt indhold af kostfibre og fuldkorn i ris, pasta, gryn, mel, brød mm.

Vælg magert kød og kødpålæg

Kød indeholder proteiner og mineraler som er vigtige byggesten for kroppen. Ved at vælge magert kød får du de gode nærringstoffer fra kødet, men ikke så meget mættet fedt.
Sådan gør du:
Vælg kød og kødprodukter med maksimalt 10 % fedt. Det er en god ide at spise højst 500 gram svinekød, oksekød, kalv eller lam. De øvrige dage kan der vælges andre gode proteinkilder såsom fjerkræ, fisk, æg, grønsager eller bælgfrugter. Gå efter nøglehulsmærket, det gør det nemt at vælge de magre kødvarianter.

Spis mindre mættet fedt

Hvis kroppen skal fungere optimalt er det vigtigt at vi får noget fedt. Fedtet i maden bidrager nemlig med livsnødvendige fedtopløselige vitaminer og fedtsyrer. Der er forskel på hvilken type af fedt du bør spise. Overordnet inddeles fedt i mættet og umættet fedt. Hvis andelen af mættet fedt bliver for høj kan dette øge risikoen for livsstilsygdomme.
Sådan gør du:
Mættet fedt er det fedt der findes i smør, smørblandinger, mælk, ost og kød. Så den nemmeste løsning er, at skære ned for dit indtag af denne type fødevarer. Vælg fx olie såsom olivenolie til at stege i, i stedet for smør og smid stegefedtet væk. Når du handler så gå efter produkter der er nøglehulsmærket, da disse produkter indeholder mindre mættet fedt.

Et andet sundt tip er at vende din pasta eller kartofler i pesto i stedet for sovs. Derudover kan du med fordel drysse lidt ristede og hakkede mandler på din salat i stedet for ost.

Vælg magre mejeriprodukter

Mejeriprodukter indeholder en lang række vigtige næringsstoffer såsom protein, vitaminer og er en vigtig kilde til bl.a. calcium. Danskerne er generelt blevet bedre til at drikke minimælk i stedet for sødmælk, men vi er stadig væk glad for de fede oste.
Sådan gør du:
Vælg mælkeprodukter med maksimalt 0,7 % fedt per 100 gram, såsom mini-, skummet-, eller kærnemælk. Når du skal vælge ost, så gå efter en ost med maksimalt 17 % fedt (30+).

I forhold til syrnede mælkeprodukter såsom yoghurt eller skyr, bør du gå efter en variant med maksimalt 1,5 gram fedt pr. 100 gram. Udskift den fede cremefraiche med skyr eller bland din tunsalat med hytteost. Når du laver mad så anvend masser af friske krydderurter, limesaft, æblecidereddike eller lignenede i stedet for at smage til med fløde eller smør.

Drik vand

Vand er essentielt hvis kroppen skal fungere optimalt. Derudover dækker den dit væskebehov uden at tilføre unødvendige kalorier.
Sådan gør du:
Sluk tørsten i vand i stedet for sukkerholdige drikkevarer. For at gøre det mere spændende at drikke vand, så stil en kande med lidt mynte og lime eller agurkeskiver i køleskabet.

Spis mindre sukker

Selvfølgelig skal der være plads til søde sager en gang imellem. Udfordringen ligger i mængderne. Størstedelen af den sukker vi indtager, får vi fra slik, sodavand, is og kager. Derudover kommer der en lille del fra fødevarer der er tilsat sukker såsom frugtyoghurt eller morgenmadsprodukter.
Sådan gør du:
De sødesager skal væk fra hverdagen, det hører weekenden til. Derudover kan det være en fordel ikke at have et lager liggende, da dette er for stor en fristelse for mange. I stedet for at spise slik så udskift det med et sundere alternativ. Vi har lavet et blogindlæg med 5 sunde alternativer.

Spis mad med mindre salt

Generelt spiser vi for meget salt, dagligt indtager vi ca. 8-10 gram salt igennem maden. Grunden til at vores indtag er så højt, skyldes at saltet tilsættes forarbejdede fødevarer såsom brød, kødprodukter, ost mm. Ved at sænke dit indtag af salt til ca. 5 gram dagligt kan du påvirke bl.a. dit blodtryk. Et lavere blodtryk er med til at forebygge hjertekarsygdomme.
Sådan gør du:
Vælg nøglehulsmærkede fødevarer, på denne måde guides du til at vælge produkter med mindre salt. Derudover kan du med fordel lave mere mad selv, på denne måde kan du bedre kontrollere salt indholdet. Vi kan faktisk vende vores smagsløg til mindre salt. Hvis du gradvis skærer ned på den salt du anvender i madlavningen, og i stedet skifter det ud med andre smagsgivere såsom chili, frisk basilikum, æblecidereddike, friskhakket persille mm.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kost, Rygning, Alkohol og Motion: Giv din krop et KRAM

# data[].attributes.attachment_link.description
Spis varieret, ikke for meget og vær fysisk aktiv Når du spiser varieret, sørger du for at kroppen får de vitaminer og mineraler den har behov for. Hvis du samtidig skærer ned på portionsstørrelserne og er fysisk aktiv, bliver det nemmere at holde en sund vægt.

# data[].attributes.body
Mestring handler om at genvinde kontrollen over sit liv og følelser, når man rammes af uforudsete hændelser. Mestring tager afsæt i den menneskelige fleksibilitet og evne til at tilpasse sig, lære og handle på negative begivenheder og realiteter. Ofte kan mennesker ikke magte og håndtere livets udfordringer alene, og her bliver de førnævnte tillidsfulde relationer atter vigtige, fordi en del af mestring, måske af en personlig krise, kan være at søge hjælp/støtte og udbygge netværk og relationer. Professionel hjælp kan naturligvis også være nødvendig alt efter situation og personlige ressourcer. En anden vigtig del af mestringsprocessen er – ud over den føromtalte aktive accept – at handle i overensstem-melse med sine værdier og således bevare sin personlige integritet. Måden at mestre på afhænger af flere forskellige personlige faktorer og livsomstændigheder, fx ressourcer, helbred, energi, livsanskuelse, personlighed, alder, livserfaringer, selvværd, økonomiske forhold, selvkontrol – samt de øvrige nævnte faktorer fra det mentale sundheds-KRAM: evnen til problemløsning (kompetencer), social støtte (relationer) og realistisk indstilling til tingene (aktiv accept).

# data[].attributes.body
Accept dækker over en indre accept af, at der er negative forhold i livet, som man desværre ikke altid kan gøre noget ved, fx ulykker, pludselig opstået sygdom, dødsfald i nærmeste familie/vennekreds. ”At acceptere” bliver af og til misforstået som en accept af tingenes tilstand i den betydning, at man har opgivet at kæmpe – at man har tilsidesat håbet om at ændre noget og derfor har taget en resignerende holdning, hvor man passivt bliver tilskuer til sit eget liv. I Det Dobbelte KRAM er der imidlertid fokus på det aktive acceptbegreb. At være aktiv accepterende betyder, at man er villig til at opleve det, man rent faktisk oplever til fulde og uden forsvar, men at man i samme stund også retter sit fokus og engagement mod de ting i livet, som har værdi for én, og hvor man har mulighed for at ændre noget – måske med nødvendig støtte og hjælp fra andre i tillidsfulde relationer.

# data[].attributes.body
Al forskning viser, at tillidsfulde menneskelige relationer er særdeles vigtige for mental sundhed – samtidig er relationer et naturligt værn mod den stigende ensomhed, som ses i en individualiseret samtid. Når livet viser tænder, har vi alle brug for at kunne dele vores tvivl, usikkerhed, sårbarhed og sorger med andre mennesker, som er betydningsfulde for os, og som vi har tillid til. At delagtiggøre et andet menneske i sine inderste tanker kan være medvirkende til at genvinde mening og sammenhæng i livet. Når man får lejlighed til at fortælle sin historie, begynder livet at kunne (gen)finde sin form. Derfor kan robuste og livskloge mennesker opbygges i stærke fællesskaber, hvor man giver sig tid til at lytte til hinanden – og derigennem udvikle sine livskompetencer.

# data[].attributes.attachment_link.title
Medlemstilbud på Motion, fitness, Ældre Sagen elcykel m.m.

# data[].attributes.attachment_link.description
Find rabatter på udstyr til aktiv ferie, sundt fodtøj, fitnessudstyr, fitnessabonnementer, el-cykel m.m. Et medlemskab af Ældre Sagen er let tjent hjem.

# data[].attributes.body
Kompetencer forstås bredt som udvikling af kundskaber, egenskaber og evner inden for kognitive, kreative, intellektuelle, praktiske og sociale områder. Hermed får vi bedre forudsætninger for at kunne problemløse og overkomme de udfordringer, vi kommer til at møde livet igennem. Ud over kompetencer som viden og indsigt, som kan tilegnes fx gennem uddannelse, er der også tale om bestemte livskompetencer, som kun kan opnås gennem det levede liv, når vi reflekterer over de erfaringer, vi gør undervejs. Livet leves forlæns, men forstås baglæns var en pointe fra filosoffen Søren Kierkegaard. Netop forståelsen af og indsigt i den livssituation man måtte befinde sig i, kobler vi tæt med evnen til selvkontrol, som er en anden meget vigtig kompetence.

# data[].attributes.headline
Er mental sundhed vigtig? Hvis ja/nej hvorfor?

# data[].attributes.subject
Er mental sundhed vigtig? Hvis ja/nej hvorfor?

# data[].attributes.body
Intet alkoholforbrug er risikofrit for dit helbred

# data[].attributes.headline
Hvad er det sidste bokstav i KRAM ? Og hvad indebære det?

# data[].attributes.subject
Hvad er det sidste bokstav i KRAM ? Og hvad indebære det?

# data[].attributes.headline
Hvad siger Sundhedsstyrelsen i forhold til alkohol og rygning?

# data[].attributes.subject
Hvad siger Sundhedsstyrelsen i forhold til alkohol og rygning?

# data[].attributes.headline
En sund kost kan sammensættes på mange måder, det vigtigste er, at den indeholder de vigtigste næringstoffer. Et godt sted at starte er, at leve efter de officielle kostråd til en sund livsstil.

# data[].attributes.subject
En sund kost kan sammensættes på mange måder, det vigtigste er, at den indeholder de vigtigste næringstoffer. Et godt sted at starte er, at leve efter de officielle kostråd til en sund livsstil.

# data[].attributes.body
Hvad er de 10 kostråd?
1.
2.
3.
4.
5.
6.
7.
8.
9.
10

# data[].attributes.headline
Hvad er de grundlæggende regler omkring kost?

# data[].attributes.subject
Hvad er de grundlæggende regler omkring kost?

# data[].attributes.headline
Hvad er dobbelt (det mentale sundheds) KRAM, og hvad ligger her under? Hvad står de forskellige bokstaver for?

# data[].attributes.subject
Hvad er dobbelt (det mentale sundheds) KRAM, og hvad ligger her under? Hvad står de forskellige bokstaver for?

# data[].attributes.body
-          K

-          R

-          A

-          M

# data[].attributes.headline
Hvad er KRAM faktorerne, og hvad ligger under hvert bokstav?

# data[].attributes.subject
Hvad er KRAM faktorerne, og hvad ligger under hvert bokstav?

# data[].attributes.body
- K
- R
- A
- M