# data[].attributes.body
בביה"ס שלנו אנו עובדים לפי עיקרון החינוך ההוליסטי- הדומה מאוד לגישה הסלוטוגנית . חיפוש המקורות התורמים לבריאות ולרווחת התלמיד משמעותי מאוד ותורם רבות לפריחתו כתלמיד, לחיזוק המחויבות שלו ללמידה ולתחושת השייכות שלו.

# data[].attributes.headline
עבדאללה כליל נאהד

# data[].attributes.subject
עבדאללה כליל נאהד

# data[].attributes.body
הכרתי מקרוב את הגישה הסלוטוגנית המתייחסת לגורמי הסיכון .ואני משתדלת ליישם הגישה הזאת בכיתה ובבית ספר שלי שיכולים לשנות ולהפוך דעתו של התלמיד משלילת לחיובית אני יודעת שזה דבר קשה אבל משתדלת לקבל תוצאות חיובית והתקדמות התלמיד

# data[].attributes.body
התחברתי מאוד לעקרונות הגישה הסלוטוגנית. לאורך הפרק חשבתי עד כמה אני מיישמת את עקרונותיה? מה ניתן לעשות אחרת בעבודה עם הילדים בביה"ס? מצפה לחשוף את שאר הצוות לגישה זו במליאה.

# data[].attributes.body
למדתי כי הגישה הסלוטוגנית עוסקת בריפוי נפשם של הילדים שלא מתחברים למציאות הקיימת ולשגרת הלימודים מסיבות כאלה ואחרות במסגרת הרגילה ונזרקים לשוליים. עלינו להכיר באופן מעמיק את אותם תלמידים, להעלות להם את תחושת הערך העצמי, לאפשר להם סטנדרט לימודי שיוביל אותם לחוות הצלחות ויגרום להם להרגיש שייכים.

# data[].attributes.headline
תודה רבה לכולם,

# data[].attributes.subject
תודה רבה לכולם,

# data[].attributes.body
קראתי את התובנות החשובות והמרתקות של כולכם. יישר כוח על העבודה המאומצת, פתיחת העיניים והקשבה לאינטואיציה ולכאב.

סופש נפלא!
אורית

# data[].attributes.body
אני נהנה ומשתדל ליישם את הגישה הנ"ל,
ולדעתי במידה ואני עירני ומבין את נפש התלמיד בהתמודדות שלו, אני יכולים לשנות את דעתו השלילית ולנתב אותו בדרך החיובי.
בהצלחה לכולנו

# data[].attributes.headline
מזית בן ימין

# data[].attributes.subject
מזית בן ימין

# data[].attributes.body
שמחתי לקרוא על הגישה הסלוטוגנית, שמתייחסת לגורמי הסיכון. אני מסכימה מאוד עם ההנחה שעל מערכת החינוך לדאוג לנטרל עד כמה שניתן את גורמי הסיכון ושחשוב לצייד את כלל התלמידים ביכולת התמודדות כי איננו יכולים לדעת מי מהתלמידים יזדקק לכלים אלו ובאיזה שלב. התובנה היא שעבודה עם כל הכיתה באותם היבטים, תשפר את כוחות ההתמודדות של כולם, כולל של תלמידים שברגע נתון אין נטייה לזהות אותם כמתמודדים עם קשיים, אך הם עלולים להיתקל בהם בעתיד. אני חייבת לומר שזוהי גישה חשובה ורצוי מאוד שכל העוסקים בחינוך יכירו אותה וישלבו אותה בעבודתם.

# data[].attributes.headline
נוגידאת סבאח

# data[].attributes.subject
נוגידאת סבאח

# data[].attributes.body
את הגישה הסלוטוגנית אני מכירה אבל לא התעמקתי בה הרבה לעומק, דבר שאתגר אותי להבין אותה יותר ויותר, וחשוב איך אני יכולה ליישם אותה או לשלב אותה בעבודה שלי כרכזת הכלה ומורת תגבור.
התחברתי מאוד לגישה שהיא נותנת כיוון ומיקוד לדברים.

# data[].attributes.headline
עינת אלקרינאוי 

# data[].attributes.subject
עינת אלקרינאוי 

# data[].attributes.body
אני מכירה את הגישה אמנם לא ידעת ילשיים אותה או לא ידעת ישיש גישה מדעית כזו ( הגישה הסלוטוגנית ).
התחברתי לסיפור של גליה אריאלי כי פגשתי המון תלמידים שלא רוצים ללמוד מבחירה ותמיד הייתי מופתעת מהם , הדרך לעזור להם היא קשה כי לדעת למה הם קיבלו כזאת החלטה מבחירה או לא הוא תהליך ארוך איתם ומתיש

# data[].attributes.body
אני לוקחת את הגישה הסלוטוגנית איתי וחושבת על שינוי השיח שאליו אנו רגילים- במקום לחפש את החולי לחפש את גורמי החוסן והבריאות. ובאשר לסיפור של גליה אריאלי- מעניינת הגישה שילד יכול לבחור לא ללמוד כי הוא לא רוצה להידמות לחברה שלועגת לבית ממנו בה. זה מאפשר לראות את הדברים מכיוון אחר.

# data[].attributes.body
אני מכירה את הגישה הסלוטוגנית ומשתדלת מאוד ליישם אותה בעבודתי. אין ספק שלא מדובר בעבודה קלה ועדיין רואים תוצאות ותמיד יש מה ללמוד ולמדתי מהסיפור של גליה על משמעות הבחירה ועל גודל האחריות שלנו כאנשי חינוך להכיר את הלומדים שלנו ולסייע להם לחוש שייכים ובעלי משמעות ומסוגלות.

# data[].attributes.body
התחברתי מאד עם הגישה הסלוטוגנית, עם הרעיון העמוק שבו! ואני מתכוון לאמץ אותו לדרכי הפדגוגית כמחנך וכרכז השתלבות וזאת לאחר 31 שנות וותק בהוראה!

# data[].attributes.body
התחדש לי הנושא של איך אנחנו מתבוננים על תלמידים בסיכון, המאפיינים הקשורים בהם וכיצד מגיבים.
היכרות עם הגישה הסלוטוגנית שפותחה במעבדת חקר
ע"י אגף מו"פ ניסויים ויזמות. הכרתי את הסיפור של גליה אריאלי והבנתי ש"ילדים רבים נכשלים בלימודים הפורמליים בבתי הספר לא משום פגם כלשהו או קושי, אלא מתוך החלטה - מודעת או לא מודעת, מתוך בחירה - שלא ללמוד.
תלמידים אלה חשים שהלמידה המוצעת להם מסוכנת. היא מסכנת לכאורה צדדים חשובים באישיות, בזהות או בתחושת השייכות."

# data[].attributes.body
הגישה הסלוטוגנית יוצאת מנקודת הנחה שבמערכת האנושית (כבכל מערכת חיה) יש לקות טבועה מראש, שכל מערכת כזו נתונה לתהליכים אנטרופיים בלתי נמנעים (שסופם מוות). כך, אם משתמשים במשל הנהר, הרי שכולנו נמצאים בנהר החיים בכל רגע נתון. אין כאלו שמשקיפים מהגדה.

מערכת מושגית כזו יכולה להוות בסיס תיאורטי המאפשר לקידום הבריאות להתעצב כישות עצמאית ובה בעת לשיתוף פעולה עם רפואה טיפולית ומונעת. אנטונובסקי טוען לכן שהסיווג של בריא/חולה איננו מתאים ובמקומו ניתן להשתמש במודל רציף "נוחות ואי נוחות".
אני התחברתי מאד עם הגישה הסלוטוגנית, עם הרעיון העמוק והחשוב שבו! ואני מתכוון לאמץ אותו לדרכי הפדגוגית כמחנך וכרכז השתלבות

# data[].attributes.body
התחדשה לי ההיכרות עם הגישה הסלוטוגנית המדגישה את ההתמקדות במקומות הבריאים של התלמיד בחוזקות ובכישרונות שלו ומשם להעצים אותו ולפתח את תחושת המסוגלות שלו. התרשמתי גם מהסיפור של גליה אריאלי, שישנם ילדים שהכישלון שלהם לא נובע מקושי לימודי אלא מבחירה שלא ללמוד. על המורה להכיר היטב את תלמידיו, לנסות ולזהות את הגורמים לאי הצלחה של תלמיד וללוות אותו למיצוי יכולותיו מתוך כבוד למצבו הנפשי ולמקום ממנו הוא בא.

# data[].attributes.body
בפרק זה התחברתי עם הגישה הסלוטוגנית  (לא הכרתי קודם) ומיד קישרתי אותה עם החוסן הנפשי אשר מתייחס לכולנו כאחד נותן לנו כלים להתמודדות עם לחצים שונים אשר נחשפים  אליהם במהלך חיינו כאשר המטרה היא לא לתת ללחצים אלו להשפיע על החיים שלננ. וכך גם תלמידים יכולים להתמודד עם הקשיים אשר הוא וגש כאשר הוא רוכש כלים להתמודדות.