# data[].attributes.body
Kulhydrater er vores energikilde det går ind og bliver til sukker (Glukose)

Protein er små aminosyrer, som udgør opbygger vores muskler og styrker vores immunforsvar

Fedt: Det giver os energi og findes i mættede fedt som består af 1 monosakarid (Molekyle) enkeltumættede som består af 2 disakkarider og flerumættede som er flere sammensatte molekyler.

Ikke energivende næringsstoffer:
Vitaminer
Mineraler

# data[].attributes.body
Sygdomsforebyggelse undgå konkrete sygdomme, holder øje med symptomer. Hvis man holder øje med det her tegn, kan man nå at stoppe en sygdom helt eller gå i behandling med det samme.

Sygdomsforebyggelse er rettet mod mennesker som er i risiko for at få en sygdom, kan f.eks. være rygere der kan få KOL.

Forskellen på sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse er at sundhedsfremme fokuserer, mere på livet som en helhed altså livskvalitet, det gode liv, resurser m.m. hvor sygdomsforebyggelse er mere livsstil, sygdom m.m.

# data[].attributes.body
Thyra

-bor på plejehjem

Navn: Thyra

Alder: 99 år

Uddannelse/tidligere beskæftigelse: Husmor

Nuværende bolig: Thyra bor på plejecenter i Vollsmose.

Netværk: Thyra førstefødte datter Tut døde af en kræftsvulst i ryggen, da hun var 5 år. Senere fik Thyra to døtre, Anna og Annette. Hendes mand Harald fik Alzheimer og døde i 2010.

Værdier/livsførelse: Thyra har en positiv livsindstilling, og hun mener, at det er grunden til, at hun er blevet så gammel.

Interesser før og nu: Thyra er tidligere elitegymnast og delingsfører. Hun kørte motorcykel med sin mand. Desuden har hun netop prøvet sit første faldskærmsudspring.

Sygdom/funktionsnedsættelse: Thyra er gangbesværet. Hun bruger rollator. Hun er lettere hukommelsessvækket,

# data[].attributes.body
Hjælp til rengøring ( en gang hver 14. dag)
hjælp til tøjvask ( en gang hver 14. dag)

# data[].attributes.body
Borgeren er aktiv men har behov for moderat hjælp.

Borgeren er den aktive part og kan under forudsætning af moderat personassistance udføre aktiviteten.

# data[].attributes.body
osteoporose -
knogleskørhed (osteoporose) er en tilstand, hvor man har mindsket knoglemasse, og knoglevævets struktur ændres.

Knogleskørhed medfører en øget risiko for at få brud på knoglerne. Typiske brud i forbindelse med knogleskørhed kommer i ryghvirvler, håndled og lårbenshals (hoftebrud):

# data[].attributes.body
Hvorfor får man knogleskørhed?:

Knogleskørhed kan opstå uden sygdomme men det kan også skyldes en sygdom. Dette er delt op i primær eller sekundær osteoporose. De fleste kvinder har primær osteoporose.

Knogleskørhed uden sygdom

Den anden primære type opstår op i alderen og skyldes at man med årene taber knoglemasse pga. sin alder. Denne type opstår typisk hos begge køn. Alle får knogleskørhed bare ikke på samme tid men på et tidspunkt i alle mennesker liv vil dette opstå. Brud på lårbenshalsen er helt almindeligt hos 70-90 årige.

Nogle mennesker har højere risiko end andre for at få knogleskørhed. Det gælder blandt andet personer, som er slanke og har spinkel knoglebygning, sjældent er fysisk aktive eller ryger.

# data[].attributes.body
Man kan ved ændringer i ens livsstil   "udsætte" tidspunktet for man får knogleskørhed. At være fysisk aktiv kan være godt for knoglerne og styrke musklerne så man har mindre tendens til at flade og slå sig. Kosten har også betydning, det er vigtigt at få det nødvendige kalcium og D-vitamin. Det anbefales at man bør undgå rygning og alkohol.

# data[].attributes.body
- Hjælp med at komme ud af sengen
- hjælp med af og påklædning
- Hjælp med at få morgenmad
- Vitaminer  ( calcium og D-vitamin)

# data[].attributes.body
- støtte/guide til indtagelse af mad og drikke
- Vitaminer ( Calcium og d-vitamin)

# data[].attributes.body
-  Aftensmad
- calcium og d-vitamin
- Hjælpe med at komme i seng

# data[].attributes.body
Kendskab: Have kendskab til  borgerens baggrund og livshistorier giver os et indblik på hvilke interesser vores borger tidligere har haft.

Observation:  Observere borgerens dagligdag og livstil for at vurdere borgerens sundhedstilstand og livkvalitet.

Fysisk kan det være en observation af, om borgeren måske har tabt sig, uden at det har været meningen.

Psykisk kan det være en observation af, om borgeren er glad eller trist.

Socialt kan det være en observation af borgerens netværk.

Samtale: Have en samtale med borger om forslag til aktiviteter ved at tale med borger om hans/hendes ønsker og tanker om livet og om hvad der giver borgeren livkvalitet.

Motivation:

indre motivation

ydre motivation.

Indre motivation er motivation, der kommer inde fra borgeren selv. Det er borgerens egen interesse for at gøre noget. Eller hvis borger ønsker andre sociale relationer.

Ydre motivation er motivation, der kommer udefra. Fx belønning. Det kan fx være en aktivitet som afsluttes med en lille gave eller noget kage.

Opfølgning på, om borgeren har glæde af aktiviteten

Når borgeren er begyndt på en aktivitet, skal du som social- og sundhedshjælper/-assistent følge op på, om det går godt. Det gøres i en samtale med borgeren, hvor du skal holde fokus på forhold, der enten fremmer eller hæmmer borgerens motivation for at fortsætte med aktiviteten.

# data[].attributes.body
K - kost
R - rygning
A - alkohol
M  - motion

S - Faktorerne
søvn
stress
sol
sex
grine
hygiejne
stoffer
socialt samvær.

KRAM er sundhedsstyrelsens anbefalinger der bør overholdes for at kunne opretholde en sund livsstil, og forebygge livsstilsrelaterede sygdomme.

# data[].attributes.body
I forhold til Thyra så skal hun ændre livstil for at styrke sine knogler. Hun skal spise noget mere og bevæge sig noget mere.

# data[].attributes.body
Vores rolle her kan være at vi skal sørge for hun får indtaget det hun skal (Calcium og D-vitamin). Vi kan også få Thyra igang med at være lidt fysisk aktiv så hendes muskler stadig fungere og hendes knogler får lov at bevæge sig så hun ikke bare sidde stille dagen lang.

# data[].attributes.body
Thyra er småtspisende så det er vigtigt at hun får energigivende næringsstoffer og ikke energigivende næringsstoffer igennem kosten.

I forhold til Thyra så skal hun:

- Få mere proteiner da det opbygger muskler og styrker hendes immunforsvar.

- Få mere fedt, da det giver energi

-  Skal have en kost som er rig på Vitaminer ( Calcium og D-vitamin)

- Drikke rigeligt med væske

# data[].attributes.body
Sundhedsfremme er ting vi gør for at bevare og forbedre vores fysiske, psykiske og sociale sundhed. Indenfor sosu faglighed handler det om at bevare borgerens funktionsevne, borgeren skal lave så mange ting selv så muligt, at borgeren kan lave mange opgaver selv giver borgeren livskvalitet. Man kan selv udføre sundhedsfremme eller ved hjælp af andre mennesker.

Fysisk:  God fysisk gøre at man kan flere ting og forbygger sygdomme. derfor er det vigtige at man for bevæget sig nok og at man spiser sundt. Det er også vigtigt at man ikke ryger eller drikker Alkohol.

Psykisk :
Hvis man føler at man ikke kan mestre den situation, man er i ,så man hurtigt falde i psykisk problemer , og hvis man kan mestre  den situation, vil man følge sig stærkere og godt kan gennemfører målet.

socialt:
det er vigtige at man har nogle at snak med og opleve nogle ting sammen. det vil styrke ens glæde og livskvaliteten.

# data[].attributes.body
Vi hjælper hende med at lave en kostplan, og sørger for at hun bliver aktiveret med f.eks. gå ture. Via kostplanen der sørger for at hun  bliver mere motiveret og at hun spiser bedre.

# data[].attributes.body
Thyra, har endnu ikke et psykisk problem og derfor er det vigtigt hun kommer ud og bevæger sig fordi hun ikke skal sidde hjemme og ende med at få en depression. Hun skal også stadig mødes med nogle af hendes bekendte når hun bevarer hendes sociale netværk. Thyra er ude 1 gang dagligt for at bevare sin fysiske tilstand.

# data[].attributes.body
Vores rolle er at vi skal huske at, Thyra skal ud 1 gang dagligt. Vi skal sørge for at hun har nogle af snakke med så hun ikke er låst inde alene hele dagen da det kan danne en depression. Vi skal sørge for hun har et stabilt socialt liv, det kan være hun skal komme i en kortklub eller lign.

# data[].attributes.body
Inddragelse af Thyra
Thyra skal bruge hjælp til hendes kost da hun ikke selv kan klare den.
hun er ikke rygere og drikker ikke alkohol. Hun dyrker ikke motion som sådan andet end en gåtur 1 gang dagligt.

# data[].attributes.body
Vores rolle er at støtte og motivere Thyra til at motionere og til at spise det hun skal på en almindelig dag.

# data[].attributes.body
Vi som SSH/SSA har kendskab til at Thyra bor på plejehjem, at hun har mistet sin mand og datter.  Hun har funktionsnedsættelse 2 dvs. han har brug for moderatehjælp. Hun har Osteoporose, bruger rollator, er gangbesværet og småspisende.

Observation:  Vi skal holde øje med hendes sygdom, om hun spiser godt og hendes livstilssygdom som er knogleskørhed. Vi skal holde øje med at hun ikke falder og slår sig.

Samtale: Om hvad vi kan gøre i forhold til aktivitet og kost.

Motivation: Motiveres til at spise mere og gå små ture på 5-10 min.

Opfølgning: Kigge på om borgeren er glad for aktiviteten og hvordan det går med hendes kost.

# data[].attributes.headline
SOSU-rollen i forhold til KOSMO-modellen

# data[].attributes.subject
SOSU-rollen i forhold til KOSMO-modellen

# data[].attributes.body
Som SSH/SSA er vores opgave vigtigt, da vi skal motivere borgeren til at deltage i sundhedsfremmende og sygdomsforebyggende aktiviteter.

Thyra har knogleskørhed og har brug for at komme ud og gå ture, så hun kan styrke sine muskler. Vi vil hjælpe hende med at komme ud og får rørt sig. Det gør vi ved at finde på nogle aktiviteter som kan få Thyra i gang.

Retter sig efter ydre motivation:

Fysisk: Træne lidt så hun kan have nemt ved at gå.

Psykisk: For at være i god humør ved at røre sig.

Socialt vil Thyra have glæde af at komme ud i naturen og se andre mennesker eller være iblandt andre, som står i hendes situation.

# data[].attributes.body
- Vores rolle er vigtig. Det der er vigtigt for os at vi sørger for at Thyra får det af spise hun skal ved at anrette mad på tallerken til hende.

- Sætte kostplanen på køleskabet, så hun bliver motiveret til at spise.

-  Holde øje med om hun får spist.

- Sørge for at hun også får indtaget væske i løbet af dagen.

# data[].attributes.body
Borgeren skal have handlekompetence dette betyder at det ikke nok borgeren kun ved hvad sundhed er men borgeren skal have viljen til at ændre sit adfærd. Eksempel fra bogen: Alle ved det er skadeligt at ryge, men ikke alle stopper med at ryge.

# data[].attributes.body
Thyra ved det er vigtigt at hun skal indtage det der er nødvendigt for kroppen men da hun er småtspisende er det ikke nemt for hende.

# data[].attributes.body
Vi ved at Thyra er småtspisende så derfor er det vigtigt at Thyra for spist det hun skal. Udover hendes kost er det også vigtigt for hende at komme ud og røre sig lidt derfor skal vi også sætte hende i noget aktivering dagligt eller et par gange om ugen.

# data[].attributes.body
Anerkendende kommunikation er en metode til kommunikation, hvor du er opmærksom, viser respekt og forståelse over for den, du kommunikerer med. Den anden part skal føle, at han bliver set og hørt i samtalen, og at han bliver taget alvorligt.

# data[].attributes.body
Danmark er medlem af verdenssundhedsorganisation WHO, dvs. at Danmark går i den retning WHO siger. Når der snakkes sundhed i Danmark snakkes der WHO's definition på sundhed.

# data[].attributes.body
WHO's definition er helt tilbage fra 1947, den er derfor blevet fortolket en del gange af flere forskellige. Bjarne er en af de professorer der har fortolket definition. Han er blevet kendt for det brede positive sundhedsdefinition. Sundhed har før været noget man ser negativt på og forbinder det med noget man vil undgå netop sygdom. Bjarnes sundhedsbegreb dækker over:

Det Brede: Det dækker den fysiske, psykiske og sociale, fordi vores sundhed bliver påvirket af vores livsstil og vores levevilkår.

Positivt: Det kan være det vi ønsker at opnå og ikke det vi ønsker at undgå hvor i dette tilfælde kan sygdom være noget vi ønsker at undgå.

Bjarnes teori er delt op i 3 dele:
Definitionen af sundhed: fysiske, psykiske og sociale påvirker hinanden.
Faktorer, der påvirker sundheden: Livsstil og levevilkår.
Handling: det vi gør for at ændre vores sundhed.

# data[].attributes.body
Lad os eksempelvis sige, at Thyra og hendes sosu-hjælper har en konflikt omkring hvilke rengøringsmidler der skal bruges til rengøring. her skal der bruges konfliktnedtrappende kommunikation, så konflikten ikke eskalerer, og det stadig holdes på et professionelt niveau.

# data[].attributes.body
1 blødkogt æg

½ tsk. smørbart, 80%, 3g

1 skive ost 30+15 g

1 ½ dl yoghurt m. naturel, 05%

1 spsk. ymerdrys m. sukker 11 g

1 banan, 105g

1 lille glas minimælk, 1 ½ dl

Energi :1850 kJ= 443 kcal

Protein 29g

# data[].attributes.body
2 dl jordbærsmoothie af:

½ moden banan, 68 g

⅔ dl yoghurt naturel, 0,5 %

65 g jordbær

Lidt vaniljesukker

Energi: 483KJ116 kcal

Protein: 5g

# data[].attributes.body
4 halve skiver rugbrød 114g
2 tsk smørbart, 80% 10g
1 skive roastbeef, 12 g
1 lille stribe remoulade, 5g
1 tsk ristede løg,2 g
30 g røget ørred
1 spsk hønsesalat m. bacon, 10 g
5 skiver agurk, 21g
2 skiver tomat, 25g
65g gulerod
1lille glas minimælk, 1 ½ dl

Energi: 2042kj = 489kcal

Protein: 21g

# data[].attributes.body
25 g marcipanbrød
½ glas kakaoletmælk, 1 dl

Energi: 800 kJ = 191 kcal

# data[].attributes.body
Krydderkrebinetter med kartoffelmos og flødetomatsauce

30 g kogte ærter

½ glas sødmælk, 1 dl

Krydderkrebinet af:

100 g hakket kød af gris, 10 % fedt

Lidt tørret oregano

Lidt tørret rosmarin

Salt og peber
gennemsteges i 1 tsk olie

80 g kartoffelmos af: 54 g kogt kartoffel

2 tsk smør, 9 g

1 spsk. piskefløde, 16 g

Salt og peber

1 dl tomatsauce af:

2 tsk hakket løg, 10 g

Lidt hakket hvidløg

Lidt olivenolie

72 g hakkede, flåede tomater

1 god spsk. piskefløde, 18 g

Lidt paprika

Lidt grøntsags-bouillonterning

Energi: 2117 kJ = 506 kcal
Protein : 26g

# data[].attributes.body
Jeg kan forklare de brede sundhedsbegreb.

Jeg kan forklare, hvad sundhed er og hvilke faktorer, der har indflydelse på borgerens sundhed.

Jeg kan give eksempler på faktorer, der påvirker sundheden.

Jeg kan give eksempler på sundhedsfremmende og sygdomsforebyggende aktiviteter.

Jeg kan forklare begreberne livskvalitet, levevilkår og livsstil.

Jeg kan beskrive en aktivitet, som tager udgangspunkt i borgerens ønsker og livskvalitet.

Jeg kan forklare, hvad sund og usund livsstil er.

Jeg kan forklare betydningen af kost og motion for fysisk og psykisk velvære.

Jeg har kendskab til de mest almindelige livsstilsygdomme: KOL, Diabetes, demens og hjerte-kar-sygdomme.

Jeg kan opsøge viden om livsstilssygdomme.

Jeg kender til betydningen af kostens sammensætning til forskellige målgrupper.

Jeg kender til andre vigtige næringsstoffer, herunder vitaminer. (SSA-rettet)

|Jeg kan forklare konflikttrappen og øver mig i at anvende den i forhold til at forebygge konflikter.

Jeg kan forklare, hvad anerkendende kommunikation er og øver mig i at anvende det.

Jeg kan give eksempler på kommunikation, som virker konfliktoptrappende og konfliktnedtrappende i forhold til borgeren, kollegaer og pårørende.

# data[].attributes.body
1 grovbolle, 60 g

2 spsk hytteost, 20+, 30 g

1 radise, 10 g

½ tsk friskost naturel 25 %, 3 g

1 skive hamburgerryg, 15 g

½ avocado, 73 g

1 æble, 110 g

Energi: 1728 kJ = 413 kcal

Protein:14g