# data[].attributes.body
Kuulub paljasseemnetaimede rühma. Tüvi enamasti sirge, koor tumehall, vanemas eas lõheneb, nõrgalt krobeline, vaigupõiekestega. Noored võrsed siledad, hallikad, pruunide karvadega. Pungad väikesed, kerajad, rohekad, paksu heleda vaigukihiga kaetud. Juurestik on hästi arenenud. Sammasjuur on pikk, kuid ka külgjuured ulatuvad väga sügavale. Juurekarvad on vähe arenenud, esineb mükoriisa. Okkad lamedad, kuid kitsad ja pehmed. Tipp ümardunud või madala sisselõikega. Pealt tumerohelised, nõrgalt läikivad, alt kahe õhulõheriba tõttu sinakasvalkjad. Varjus olevatel okstel nõrgalt kamja asetusega, valguse käes ebakorrapäraselt, kuid alati suunatud võrse tipu suunas ja katavad võrset. Kinnituvad võrsele ühekaupa väikse padjakese abil. Peamiselt seemnetega. Uueneb ka mullaga kattunud alumistest okstest. Looduslikult esineb peaaegu kogu Siberis. Kultiveerituna kasvatatakse suuremas osas Euroopast. Eestis kultiveerituna tavaline, harilikult pargipuuna, harva metsakultuurina.Seemned on toiduks paljudele lindudele, aga ka imetajatele (käbilinnud, rähnid, oravad, hiired jt.). Juurtel esineb mükoriisa. Ei kuulu kaitstavate taimede nimekirja. Koores palju vaigumahuteid, milledest saadakse aromaatset vaiku. Seda nimetatakse ka palsamiks. Kasutatakse optikatööstuses klaasi liimimiseks. Okastest saadakse nuluõli. Väikestes okastega okstest tehakse kamprit. Tähtis ilupuu eelkõige suuremates parkides ja maal. Linnas kiratseb gaaside ja tahma tõttu. Talub ka kärpimist, sobib kõrgemaks hekiks. Puit pehme, vaiguta, temast toodetakse tselluloosi, paberit ja mööblit.

# data[].attributes.body
Kuulub katteseemnetaimede rühma. Taimel on kolmetised liitlehed.  Tipmine leheke on munajas või rombjas. Lehed on hambulise serva ja lidus karvadega, pealt tumerohelised, alt sinakad. Ülemised varrelehed harilikult hambulised lihtlehed. Abilehed süstjad. Vars püstine või tõusev, alumises osas harali, ülemises osas aga lidus karvadega. Juurmiste lehtede kaenlaist väljuvad pikad roomavad maapealsed võsundid, mis sõlmekohtadelt juurduvad. Õis on mõlemasuguline, lahklehine. Tupplehed kolmnurksed, teravatipulised, viljadel rõhtsalt või tagasikäändunult. Kroonlehed valged, kujult munajad või ümarad. Õied asuvad väheseõielises kännases. Väikestest pähklikestest koosnev koguvili. Pähklikesed paiknevad lihakaks muutunud õieteljel. Vili valminult helepunane, meeldivalt lõhnav ja maitsev. Ühel taimel moodustub tavaliselt 1 kuni 8 vilja. Õitseb mai lõpul ja juunis. Putuktolmleja. Taim paljuneb kolmel viisil: seemnetega, juurte jagamisega ja maapeal roomavatega võsuntite abiga. Levinud Lääne- ja Kesk-Euroopas, Skandinaavias, Kesk-Aasias, mitmel pool metsistunult: Põhja-Aafrikas, Uus-Meremaal, Põhja-Ameerikas. Eestis väga levinud. Taimi tolmeldavad putukad. Marjad on söögiks mitmetele loomadele, kes levitavad ka seemneid, kuid ka nälkjatele. Ei kuulu kaitstavate taimede nimekirja. Värsketest marjadest tehakse keedist, nad leiavad kasutamist ka kondiitritööstuses, mõnel pool kasvatatakse peenardel, Kasutatav haljastuses kattetaimena, meetaim kasutatakse meditsiinis peamiselt teena, tarvitatakse kogu taime maapealset osa.

# data[].attributes.body
Kuulub vetikate rühma. Hulkrakne niitjas rohelist värvi vetikas. Niidid kasvavad sadade kaupa koos, kinnituvad vees olevatele esemetele. Üksikud rakud on kujult silindrilised, nende pikkus ja laiuse suhe on 1/3...1/2. Igas rakus peale alumise on vöökujuline kromatofoor. Alumine rakk on kohastunud kinnitumiseks.  Paljuneb nii vegetatiivselt kui suguliselt. Vegetatiivselt võib paljuneda niitide tükikestega või rändeostega. Väga tavaline vetikaperekond kogu maailma puhtaveelistes vooluveekogudes. Eestis kohtub paljudes veekogudes. On üheks veekogude toiduahelate esimeseks lüliks. Tähtis hapnikutootja.
Ei kuulu kaitstavate taimede nimekirja. Osaleb veekogude looduslikus isepuhastumisprotsessis. Nende esinemise aluselt saab hinnata vee füüsikalisi ja keemilisi omadusi (bioindikaatorid).

# data[].attributes.body
Kuulub sammaltaimede rühma. Suured munajas-süstjad, lühikese teritunud tipuga ja õhukese rooga, mis ei ulatu päris lehe tipuni. Kuivanult lehed keerduvad pisut kokku ja muutuvad laineliseks. Leheserv nõrgalt saagjas. Lehed on koondunud rosetina varre tippu. Varrel esinevad ka väikesed soomusjad lehed. Vars on kaetud soomusjate lehtedega. Paljuneb eostega. Need idanevad soodsates tingimustes ja igast eosest tekib eelniit. Eelniitidest tekivad isas- ja emastaimed, kes toodavad sugurakke. Viljastatud munarakust areneb harjas eoskupraga, milles moodustuvad eosed. Eoskupraid esineb harva. Eoskupar on kuni 7 mm pikkune, peaaegu silinderjas, punakalt värvunud. Harjas punane.  Eosed on kollased, valmivad sügisel. Levinud laialdaselt nii Euraasias, kui Põhja-Ameerikas ja Aafrikas. Eestis tavaline.  Teadaolevalt pole tihedamalt seotud ühegi elusolendiga.
Ei kuulu kaitstavate taimede nimekirja. Ei oma praktilist väärtust.