# data[].attributes.body
Svake godine od 4. do 10. listopada obilježava se Svjetski tjedan svemira. Ovogodišnja tema je " Sateliti čine život boljim ".

Svjetski tjedan svemira želi ukazivati ​​na važnost satelita u svakodnevnom životu i kako oni utječu na naš život u komunikaciji, prijevozu (GPS), prognoziranju vremena, u raznim znanostima i na mnoge druge načine ... (telekomunikacijski, meteorološki, geodetski, astronomski .. . sateliti). To su umjetni sateliti.

Naravno da postoje i prirodni sateliti poput našeg Mjeseca i drugih satelita Sunčevog sustava (Jupiterov Ganimed, Saturnov Titan, Neptunov Triton ...).

Više o satelitima istraživali smo na dodatnoj nastavi iz geografije.

# data[].attributes.headline
HTJELI SMO VIŠE SAZNATI O  SATELITIMA. CILJ NAŠEG ISTRAŽIVANJA BILI SU UMJETNI SATELITI.

# data[].attributes.subject
HTJELI SMO VIŠE SAZNATI O  SATELITIMA. CILJ NAŠEG ISTRAŽIVANJA BILI SU UMJETNI SATELITI.

# data[].attributes.body
1. Što su sateliti?

2. Definiraj pojmove: prirodni satelit; umjetni satelit

3. Kako umjetni satelit dospijeva u putanju (orbitu) Zemlje?

4. Na kojoj visini iznad Zemlje kruže sateliti?

5. Kako se dijele umjetni sateliti prema namjeni?

6. Odaberi jedan umjetni satelit i opiši njegovu namjenu.

7. Pronađi fotografiju opisanog umjetnog satelita i zalijepi je u svoj dokument.

# data[].attributes.body
https://www.enciklopedija.hr/natuknica.aspx?id=54684
https://www.enciklopedija.hr/natuknica.aspx?ID=60730
https://hr.wikipedia.org/wiki/Umjetni_satelit
https://www.enciklopedija.hr/natuknica.aspx?id=40417
...

# data[].attributes.body
Prirodni satelit je nebesko tijelo koje kruži oko većeg nebeskog tijela, obično planeta. Nazivamo ih još mjesecima ili pratiteljima planeta.

# data[].attributes.body
Tijela koja kruže oko drugog tijela. Mogu biti prirodni i umjetni

# data[].attributes.body
Umjetni satelit je automatska svemirska letjelica bez posade, koja se kao umjetno nebesko tijelo giba u orbiti oko Zemlje, nekoga drugog planeta ili nebeskoga tijela.

# data[].attributes.body
Telekomunikacijski, sateliti za daljinska istraživanja, meteorološki, geodetski i geofizički, navigacijski, astronomski, istraživački i vojni.

# data[].attributes.body
Sateliti uglavnom kruže u niskoj orbiti oko Zemlje odnosno idu od 120 do 2000 km iznad Zemlje. Postoji još i srednje visoka orbita oko Zemlje u kojoj su sateliti na visini od 2000 km do 35 786 km

# data[].attributes.body
AngoSat 1 je geostacionarni komunikacijski satelit kojim upravlja Angosat, a izgradila ga je ruska tvrtka RKK Energia. To je prvi komunikacijski satelit Angole, osmišljen za petnaestogodišnju misiju isporuke televizije, interneta i radijskih usluga Angoli i drugim teritorijima.
LUKA HRŠAK

# data[].attributes.attachment_link.title
NASA and SpaceX prepare to #LaunchAmerica

# data[].attributes.headline
KAKO UMJETNI SATELIT DOSPIJEVA U ORBITU?

# data[].attributes.subject
KAKO UMJETNI SATELIT DOSPIJEVA U ORBITU?

# data[].attributes.body
Umjetni satelit dospijeva u orbitu tako što se lansira pomoću rakete nosača, raketoplana ili nekog drugog pogonskog sustava.

# data[].attributes.headline
PRVI SOVJETSKI SATELIT IZ PROGRAMA SPUTNIK

# data[].attributes.subject
PRVI SOVJETSKI SATELIT IZ PROGRAMA SPUTNIK

# data[].attributes.body
Sputnjik: imao je oblik kugle promjera 58 centimetara i 83 kilograma. Na njemu su bile 4 antene, dvije 2,4 i dvije 2,9 metara. Tijekom misije bio je na 250 do 945 kilometara iznad oceana. Kružio je 29 Ma(29 000) na sat. Lansiran je 4. listopada 1957, a izgorio je 4.siječnja 1958. godine.​
KARLO KRUŠLIN

# data[].attributes.body
Voyager 1 je svemirska sonda programa Voyager lansirana u cilju proučavanja vanjskih plinovitih planeta i dalje. Lansirana je 5.rujna 1977. godine i do danas je još uvijek aktivna. Pri lansiranju je imala masu od 815 kg. Zasad je najdalji objekt kojeg je čovjek napravio. Imat će dovoljno goriva da komunicira sa zemljom do 2030. godine.​
KARLO KRUŠLIN

# data[].attributes.body
Meteorološki satelit  je vrsta umjetnog Zemljinog satelita konstruiranog i opremljenog za dobivanje podataka meteoroloških mjerenja u stvarnom vremenu radi prognoze vremena te određivanja sastava Zemljine atmosfere i meteoroloških promjena  na površini Zemlje  koji djeluju na stanje Zemljine atmosfere.

Osim snimaka oblačnih slojeva, meteorološki sateliti mjere temperaturu i vlažnost zraka atmosfere, temperaturu Zemljine površine, određuju granice vode, vlažnih područja i leda te mjere tok protona i elektrona emitiranih sa Sunca (Sunčev vjetar).

Vijek aktivnoga rada satelita najčešće je određen rezervama raketnoga goriva koje se troši na održavanje njihova preciznoga položaja.
LUKA HORVAT

# data[].attributes.body
Soho je lansiran 2. listopada 1995. godine. Misija će završiti 2022. godine. Soho je napravio 1,5 milijuna kilometara. Ima neometani pogled na Sunce tijekom cijele godine. Od njegovih slika ljudi uče o sunčevoj prirodi. Tijekom svakog dana Soho pošalje 300 slika.​
KARLO KRUŠLIN

# data[].attributes.body
Navigacijski satelit: služi da se orijentiramo ako želimo doći na mjesto koje smo odredili na navigaciji, ili ako smo izgubljeni. Koristi se u: automobilima, autobusima, taxiju, kamionima…​
KARLO KRUŠLIN

# data[].attributes.body
Opremljeni su pojačalima i antenskim sustavima koji omogućuju istodobno uspostavljanje dvosmjernih komunikacija između točaka na Zemlji, prijenos analognih ili digitalnih signala (telefonskih, televizijskih, internetskih) elektromagnetskim valovima u visokofrekvencijskom području.
BORNA GRMOVŠEK

# data[].attributes.body
Dva su osnovna tipa meteoroloških satelita. Geostacionarni  tipa GOES, GMS i METEOSAT na visini od približno 36 000 kilometara iznad ekvatora neprestano snimaju stanje Zemljine atmosfere i Zemlje u nekoliko spektralnih područja svakih pola sata.

Drugi su tip meteoroloških satelita oni s polarnom putanjom nagnutom pod kutom od približno 60° prema ekvatoru, nalaze se na visini od 800 do 1000 kilometara i za obilaska Zemlje snimaju svakih 90 do 100 minuta i polarna područja koja zbog Zemljine zakrivljenosti nisu prikladno pokrivena geostacionarnim satelitima.
LUKA HORVAT

# data[].attributes.body
Navigacijski sateliti prate naš položaj gdje god da se nalazili, takav se sustav zove GPS.
TARA SMREKAR

# data[].attributes.body
Telekomunikacijski sateliti, umjetni Zemljini sateliti namijenjeni su prijenosu informacija.
VANJA HRŠAK

# data[].attributes.headline
NISMO ISTRAŽIVALI SAMO UMJETNE SATELITE.

# data[].attributes.subject
NISMO ISTRAŽIVALI SAMO UMJETNE SATELITE.

# data[].attributes.body
LUKU HRŽICU ZAINTERESIRAO JE SVEMIR PA JE NAPRAVIO ODLIČNU PREZENTACIJU. POGLEDAJTE OBAVEZNO.

# data[].attributes.headline
NA SATU GEOGRAFIJE U 6. RAZREDU ODGOVORILI SMO NA PITANJE: ZAŠTO ASTRONAUTI IZVAN SVOJIH LETJELICA NOSE ZAŠTITNA ODIJELA?

# data[].attributes.subject
NA SATU GEOGRAFIJE U 6. RAZREDU ODGOVORILI SMO NA PITANJE: ZAŠTO ASTRONAUTI IZVAN SVOJIH LETJELICA NOSE ZAŠTITNA ODIJELA?

# data[].attributes.body
HELENA SAMBOL JE POKUŠALA ODGOVORITI NA TO PITANJE I NAPRAVILA PREZENTACIJU.

# data[].attributes.headline
PS. NADAMO SE DA SMO I VAS ZAINTERESIRALI I POTAKNULI DA PROČITATE I ISTRAŽITE O SATELITIMA, ODIJELIMA ASTRONAUTA...

# data[].attributes.subject
PS. NADAMO SE DA SMO I VAS ZAINTERESIRALI I POTAKNULI DA PROČITATE I ISTRAŽITE O SATELITIMA, ODIJELIMA ASTRONAUTA...

# data[].attributes.headline
SVJETSKI TJEDAN SVEMIRA I PRIRODNI SATELITI BILI SU TEMA ISTRAŽIVANJA UČENICE LORENE VODOLŠAK. 

# data[].attributes.subject
SVJETSKI TJEDAN SVEMIRA I PRIRODNI SATELITI BILI SU TEMA ISTRAŽIVANJA UČENICE LORENE VODOLŠAK. 

# data[].attributes.body
OVO JE NJEZINA PREZENTACIJA I NJEZINO ISTRAŽIVANJE.

# data[].attributes.body
ISTRAŽIVALI SMO SVEMIR, PRIRODNE I UMJETNE SATELITE, ODIJELA ASTRONAUTA... ZBOG COVIDA 19. SVOJ RAD POKAZAT ĆEMO SVOJIM PRIJATELJIMA U RAZREDU I NA TAJ NAČIN DATI SVOJ DOPRINOS U OBILJEŽAVANJU SVJETSKOG TJEDNA SVEMIRA.

# data[].attributes.headline
ZAŠTO ASTRONAUTI NOSE SVEMIRSKA ODIJELA?

# data[].attributes.subject
ZAŠTO ASTRONAUTI NOSE SVEMIRSKA ODIJELA?

# data[].attributes.body
MATEJ FRAJMAN JE TRAŽIO ODGOVOR NA PITANJE ŠTO SVEMIRSKO ODIJELO ZNAČI ASTRONAUTU. O ODIJELU JE NAPRAVIO PREZENTACIJU.

# data[].attributes.body
TEA DRAŠKOVIĆ PROŠIRILA JE SVOJE ZNANJE O PRIRODNIM SATELITIMA. NJEZINA PREZENTACIJA JE VEOMA INTERESANTNA.

# data[].attributes.body
O IZGLEDU ASTRONAUTSKOG ODIJELA KROZ POVIJEST ISTRAŽIVALI SU KIMI GREGUROVIĆ I BRUNO ŠKADA. DEČKI SU NAPRAVILI SUPER PREZENTACIJU.

# data[].attributes.body
MIRTA PAVIĆ ISTRAŽIVALA JE O PRIRODNIM I UMJETNIM SATELITIMA. SVOJA SAZNANJA PRIKAZALA JE U PPT PREZENTACIJI. BRAVO MIRTA