# data[].attributes.headline
Nosauciet atvērtu un slēgtu sistēmu piemērus!

# data[].attributes.subject
Nosauciet atvērtu un slēgtu sistēmu piemērus!

# data[].attributes.body
Ir atvērtas un slēgtas sistēmas. Atvērtā sistēmā notiek enerģijas un vielu maiņa ar apkārtējo vidi, bet slēgtās sistēmās šāda apmaiņa nenotiek. Dabā nav pilnīgi slēgtu sistēmu. Enerģijas ziņā Zeme ir atvērta sistēma, jo tā saņem saules siltumu, un visumā izdala siltumu. Bet attiecībā uz vielu apmaiņu Zeme ir gandrīz noslēgta sistēma, jo tā vienīgi no kosmosa saņem nelielu vielu daudzumu  meteorītu formā, un Zemes atmosfēras augšējos slāņos notiek atmosfēras gāzu nonākšana kosmosā.
Raiens

# data[].attributes.headline
Kādi faktori var palielināt upes pašattīrīšanās spēju?

# data[].attributes.subject
Kādi faktori var palielināt upes pašattīrīšanās spēju?

# data[].attributes.body
Upes pašattīrīšanās spēju ietekmē tas,cik liela ir straume. Augštecē ir lielāks straumes ātrums, kas rada ar skābekli bagātākus ūdeņus,jo process norisinās vismaz četras reizes straujāk nekā stāvošos ūdeņos. Virzienā no iztekas uz upes grīvu pieaug skābekļa patēriņš,dūņu uzkrāšanās, savukārt samazinās tecējuma ātrums, skābekļa saturs un ūdens dzidrums.
Sandis.

# data[].attributes.headline
Ar ko cilvēku radītās ekosistēmas atšķiras no dabiskajām ekosistēmām?

# data[].attributes.subject
Ar ko cilvēku radītās ekosistēmas atšķiras no dabiskajām ekosistēmām?

# data[].attributes.body
Dabīgā ekosistēma ir vide , kura ir dabiska, proti, tajā dominē savvaļas augi un dzīvnieki, nevis cilvēki. Dabīgajās ekosistēmās mums ir iespēja sastapt unikālas parādības, piemēram kādus unikālus dzīvniekus, kas ir spējīgi tikai dzīvot un uzturēties attiecīgajā ekosistēmā. Savukārt cilvēka radītajās ekosistēmās lielākoties dominē cilvēks., cilvēka darbi, cilvēka vēlmes. Cilvēka lielākā izveidotā ekosistēma ir pilsēta. Pilsētās cilvēki pārtiek no tā, ko saražo kāda cita ekosistēma. Ja dabīgajās ekosistēmās ķīmisku atkritumu tikpat kā nav, un tādējādi, nav nepieciešamības izvest tos, kaut kur uz citu ekosistēmu, tad cilvēka izveidotā ekosistēmā atkritumi ir ķīmiski bīstami un tos izved uz citu ekosistēmu.
Ksenija Jansone.

# data[].attributes.headline
Kādas ir sauszemes un ūdens ekosistēmas kopīgās un kādas - atšķirīgās iezīmes?

# data[].attributes.subject
Kādas ir sauszemes un ūdens ekosistēmas kopīgās un kādas - atšķirīgās iezīmes?

# data[].attributes.body
Kopīgās iezīmes varētu būt skābekļa nepieciešamība, gaisa un ūdens temperatūra.
Sauszemes ekosistēmas ir atkarīgas, galvenokārt no klimata apstākļiem.
Ūdens ekosistēmas galvenais faktors ir ūdens sastāvs (vai tas ir saldūdens vai sāļūdens).
Dāvis.

# data[].attributes.headline
Kādēļ ūdeņu eitrofikācija ir negatīvs faktors ekosistēmas attstībā?

# data[].attributes.subject
Kādēļ ūdeņu eitrofikācija ir negatīvs faktors ekosistēmas attstībā?

# data[].attributes.body
Eitrofā ezerā ir daudz barības vielas augiem kuras tur nonāk ar netīriem notekūdeņiem, kas veicina ūdens piesārņošanos un tāpec daudz skābeklis aiziet pašattīrīsanai un ūdens dziļākos slāņos skābekļa nepaliek. Lielas barības vielu daudzums veicina ezera aizaugšanu.
Aigars.

# data[].attributes.headline
Raksturojiet mangrovju audžu iznīcināšanas ietekmi uz cilvēka dzīves apstākļiem!

# data[].attributes.subject
Raksturojiet mangrovju audžu iznīcināšanas ietekmi uz cilvēka dzīves apstākļiem!

# data[].attributes.body
Iznīcinot šīs audzes, tiek krasti pakļauti  riskam noskaloties, kas būtiski ietekmē cilvēku saimniecības. Cilvēki var vairāk nodarboties ar zvejniecību.
Linsija

# data[].attributes.headline
Raksturojiet vienas mezoekosistēmas abiotiskos un biotiskos komponentus!

# data[].attributes.subject
Raksturojiet vienas mezoekosistēmas abiotiskos un biotiskos komponentus!

# data[].attributes.body
Mezoekosistēma- pļava. Abiotikie komponenti: pļavas ir vidēji mitras, tās saņem daudz saules siltumu, jo tajās nav daudz koku vai kas cits, kas radītu ēnas. Biotiskie: pļavās ir ļoti daudz lakstaugu, zālaugu un grīšļu(producenti), dzīvnieki, kā tauri, savvaļas zirgi(konsumenti), kā arī dažas sēnes(reducenti), piemēram, pļavas vītene.
Daniela V.

# data[].attributes.headline
Kāpēc sauszemes ekosistēmās ir lielāka dzīvo organismu sugu daudzveidība?

# data[].attributes.subject
Kāpēc sauszemes ekosistēmās ir lielāka dzīvo organismu sugu daudzveidība?

# data[].attributes.body
Zemes vide parasti ir daudz fiziski sarežģītāka, galvenokārt, tāpēc ka augi nodrošina gan virszemes, gan zemes virskārtas. Tas savukārt nodrošina daudz lielāku biotopu daudzveidību mazākos telpiskos mērogos, nekā tas ir lielākajā daļā jūras vides.

Madars

# data[].attributes.headline
Kuri faktori ir noteicošie, lai izveidotos un pastāvētu meža, pļavas vai tuksneša ekosistēmas?

# data[].attributes.subject
Kuri faktori ir noteicošie, lai izveidotos un pastāvētu meža, pļavas vai tuksneša ekosistēmas?

# data[].attributes.body
Faktori, kas nosaka meža, pļavas vai tuksneša ekosistēmas izveidošanos un pastāvēšanu ir:
nokrišņu daudzums un temperatūra.
Megija Zeme

# data[].attributes.headline
Izvēlieties vienu biomu un raksturojiet, kādas izmaiņas cilvēku darbības ietekmē notiek tās biotopā un biocenozē.

# data[].attributes.subject
Izvēlieties vienu biomu un raksturojiet, kādas izmaiņas cilvēku darbības ietekmē notiek tās biotopā un biocenozē.

# data[].attributes.body
Es izvēlējos Tropu mežu biomu.  Tropu meži aizņem 50% no Pasaules bioloģiskās daudzveidības, tāpēc tie mums ir tik ļoti svarīgi. Attīstoties lauksaimniecībai, cilvēkiem dzīvei vajadzīga arvien vairāk zemes un tāpēc tiek izcirsti meži. Izcērtot mežus tiek paātrināta globālā sasilšana, kā arī tiek pārveidots tropu mežu klimats. Katru dienu tiek zaudēts 137 dažādas sugu dzīvnieki un augi.
Laura Vecbaštika