# data[].attributes.body
Det gruppestyrede individ
Tilpasning af identitet
Angst

# data[].attributes.body
Globalisering
Tab af traditioner og individualisering
Større vidensgrundlag
Polarisering i samfundet

# data[].attributes.body
Front-stage identitet
Back-stage identitet

# data[].attributes.body
Turisten
Vagabonden

# data[].attributes.body
Kulturel frisættelse
Formbarhed

# data[].attributes.body
Subjektivisering
Ontologisering
Potensering

# data[].attributes.body
Statusangst

# data[].attributes.body
Ifølge Riesman skal mennesker hele tiden tilpasse sin identitet til omgivelserne. Unge mennesker, som i forvejen går igennem en forandringsproces, skal i dag også i højere grad tilpasse sin identitet så den lever op til sociale forventninger. Man kan måske argumentere at x antal gange identiteten laves om = x antal gange mere stressfaktor, hvilket er oftere i det senmoderne samfund sammenlignet med tidligere samfundstyper.

# data[].attributes.body
ser kritisk på konsekvenserne af globaliseringen både i forhold til polariseringen mellem rige og fattige lande og internt i de enkelte samfund.

Han ser forskellen mellem rige og fattige. Hvis vi ser en hjemløs og en med mange penge, de begge har et barn. Vi ved højst sandsynligt hvem der rejser og hvem der for i hoved og røv. Derfor er den sociale arv svær at bryde men det kan lade sig gøre.

# data[].attributes.body
Front-stage identitet:
Det er den personlighed du har når du er i det offentlige rum, altså både online og fysisk. Det er den side af os selv vi viser frem til andre og den der bliver dømt og det kan nogen gange være anstrengende hele tiden at skulle have facaden oppe.

Back-stage identitet:
Det er den personlighed vi har når vi bare er os selv. Det er der vi slapper mest af fordi vi ikke skal tænke på at holde en facade oppe over for andre. Det er også her vi har mulighed for at lukke alle vores følelser ud som front-stage identiteten ikke viser.

Det kan især være stressende for unge at de i det offentlige hele tiden skal have en maske på fordi de måske føler at de skal være på en bestemt måde eller se ud på en bestemt måde. Det kan derfor også være meget rart for dem at de kan koble helt fra når de er alene. Men det er endnu en stressfaktor, altså at de kun kan være sig selv 100% når de er alene for er ens sande jeg så ikke godt nok? Jo selvfølgelig er det det. Men vi lever i en verden i dag hvor alle forsøger at nå det umulige. Fx. den "perfekte krop" eller den "perfekte hverdag" eller den "perfekte livsstil". Meget af det vi ser på de sociale platforme er det vi prøver at være som. Det er i den grad også en stressfaktor.

# data[].attributes.body
Han mener at det handler om kulturel frisættelse, altså at blive frigjort fra traditioner m.m. Han mener det er en individuel udvikling og formbarhed, altså at det enkelte menneske selv kan vælge, hvordan det vil udvikle sig.
Ziehe mener at mennesket forsøger at skabe/udvikle deres krop efter samfundets normer og værdier om hvordan henholdsvist mande- og kvindekroppen skal se ud.

# data[].attributes.body
Den franske filosof Alain de Botton mener, at de senmoderne mennesker har et stort behov for at få anderkendelse fra omverden. Ifølge Alain be Botton lægger dette et stort pres på indvidet, hvilket han forbinder med statusangst. Da selv skal skaffe og konkurrerere med andre om at opnå status. Dette ses tydeligt på sociale medier, hvor man kan få indblik i hvor høj status andre har.

Der er store psykologiske udfordringer forbundet med at være ansvarlig for sin egen skæbne.

Dette har indflydelse på unge, da de selv skal skabe og vedholde en status. Sociale medier påvirker nutidens unge, da der skabes et pres på de unge. F.eks. hvis du ikke er aktiv på de sociale medier, mister du følgere og dermed også noget af din status samt anderkendelse.

Idealerne ændre sig konstant, og man skal dermed som ung følge og leve op til idealerne. Andre forventer at man lever op til idealerne, og hvis ikke mister man anderkendelsen.

# data[].attributes.body
Sociologen David Riesman opfandt begrebet social karakter til at beskrive de specielle personlighedstyper, som er dominerende i forskellige samfundsperioder. Overordnet identificerede han tre sociale karakterer: det traditionsstyrede, det indrestyrede og det gruppestyrede individ.

# data[].attributes.body
Det gruppestyrede individ er det dominerende i nutidens informationssamfund. Her lader det enkelte menneske sig styre af kommunikation fra omgivelserne og af sin egen lyst. Det enkelte menneske skal hele tiden tilpasse, indrette og arbejde med sin identitet. Individet lever derfor i en angst for, at hans eller hendes valg ikke er rigtige eller falder i omgivelsernes smag. Vi indgår i dag i langt flere grupper og indretter vores opførsel i forhold til disse grupper. Grupperne betyder mere og mere for socialiseringen af den enkelte person.

# data[].attributes.body
Ifølge Zieh er det mordernesamfund blevet meget refleksivt. Det vil sige at vi har fået en evne til at forholde sig til sig selv. han mener at vi udvikler os konstant gennem iagttagelse, selvrefleksion og tematisering af omverdenen.

# data[].attributes.headline
Husk at koble det til unge og stress! - Caroline

# data[].attributes.subject
Husk at koble det til unge og stress! - Caroline

# data[].attributes.headline
Husk at koble det til unge og stress! - Caroline

# data[].attributes.subject
Husk at koble det til unge og stress! - Caroline

# data[].attributes.headline
Husk at koble det til unge og stress! - Caroline

# data[].attributes.subject
Husk at koble det til unge og stress! - Caroline

# data[].attributes.headline
Husk at koble det til unge og stress! - Caroline

# data[].attributes.subject
Husk at koble det til unge og stress! - Caroline

# data[].attributes.headline
Husk at koble det til unge og stress! - Caroline

# data[].attributes.subject
Husk at koble det til unge og stress! - Caroline

# data[].attributes.headline
Husk at koble det til unge og stress! - Caroline

# data[].attributes.subject
Husk at koble det til unge og stress! - Caroline

# data[].attributes.headline
Husk at koble det til unge og stress! - Caroline

# data[].attributes.subject
Husk at koble det til unge og stress! - Caroline

# data[].attributes.body
Zygmunt Bauman bruger eksemplet "vagabonden" og "turisten" til at beskrive individernes forskellige muligheder for at navigere og udnytte mulighederne i en globaliseret verden. Med det her mener Bauman at en "vagabond" er begrænset i det moderne samfund hvor en "turist" derimod er fri og kan gøre meget mere.

# data[].attributes.body
Thomas Ziehe mener at mennesket har for meget frihed og ved ikke om de har en fast grund at står på, han mener også at det er op til det individuelle menneske og skab dem selv og mener at det er blevet svære der vi har så meget frihed, det kan være for stress for unge at kunne ved de heletiden kan gør noget forkert og udvikle sig forkert fordi der er ingen som fortæller hvad man skal og hvad man ikke skal kun når man er et lillebarn, som kan gør at unge føler sig stresset over at have Kulturel frisættelse

# data[].attributes.body
ziehe mener med formbarhed at hvis indiviets gerne vil lave om på sin krop kan man bruge forskellige metoder/måder at løse det på, det kan være unge ikke er tilfredse med deres krop og derfor gerne vil ændre den. Han siger også i teksten at hvis man vil ændre sin phykiske tilstand er der også mulighed for det fortæller han. Det kan være unge døjer med angst eller accepterer sig selv i hverdagen.

# data[].attributes.body
Hvis man kigger på hvad Zygmunt Bauman mener omkring "vagabonden" og "turisten" kan det skabe en form for stress i forhold til de unge. Det kan det på den måde, hvis man skal have sig en uddannelse. Hvis du vil ende op som turisten og være fri skal du have dig en god uddannelse og tjente penge. Dermed skal du arbejde hårdt for at få en god uddannelse og det skabe stress for mange unge. Det gør det også ekstra svært at blive en "turist" hvis man ikke har de rigtige faciliteter.

Derimod kan det skabe enormt stress og panik for de unge når de høre omkring hvordan en "vagabond" kan ende. Der er ingen mennesker der har lydt til at ende som en vagabond så derfor får det dem til at arbejde endnu hårdere. Det kan derfor skabe en masse forventninger til sig selv og til andre og dermed ende med at blive stresset over det.

# data[].attributes.body
Det kan være et stress for de unge i forhold til at de skal se ud på en bestemt måde på de sociale medier. Det påvirker deres front-stage fordi det er den måde man udstråler og smiler, men en back-stage kan man være rigtigt trist fordi der er meget man skal leve op til