# data[].attributes.body
Sundhedsloven - eksempel på pligtetik

# data[].attributes.body
Pligtetisk svaghed:
* Svært ved at forholde sig til afvejninger af interesser og formål, der indgår i en etisk vurdering
* Bygger på en forudsætning at vi ligner hinanden mere end vi gør - vores rationelle fornuft er forskellige
* Afvisning af konsekvenser af moralske handlinger ex. at lyve, at stjæle, at slå ihjel (Birker, 2011, s. 161)

# data[].attributes.body
Tre former for konflikter kategoriseret på baggrund af deres årsager:
1: En konflikt mellem to pligter
2: En konflikt mellem pligt og lyst
3: En konflikt mellem to praktiske alternativer, som ikke falder ind under etik

# data[].attributes.body
Pligtetik er en retning indenfor moralfilosofien. De første pligtetiske tanker stammer fra religiøse tænkere, der mente at at hvis Gud havde åbenbaret ens handlinger, så måtte de være gode. Herunder påtænker man de ti bud.

# data[].attributes.body
Deraf følger, at det logisk set er umuligt at ønske, at en uetisk handling skal fungere som en generel regel
Kant: "Uetiske handlinger vil altid medføre selvmodsigelser."

# data[].attributes.body
Pligtetik-er baseret på respekten for et overordnet princip eller en øverste myndighed. Det kan fx være en ydre autoritet (Gud, staten, forældre) eller indre autoritet (samvittighed, fornuft, at være tro mod sig selv). Pligtetisk handling beror på en frivillig tilslutning og ikke på en frygt for straf. Man handler, fordi man er overbevist om at princippet bag handlingen er rigtigt. I pligtetikken er det rigtige overordnet det gode.

# data[].attributes.body
Kategorisk imperativ er for Kant, det øverste etiske handlingsprincip:
Vil sige; et påbud, der undtagelses løst gælder alle --> dette princip kaldes en maksime

# data[].attributes.body
Pligtetik også kaldet deontologi. På græsk Deon =pligt og logos= lære om. Altså pligtetik er læren om det man som menneske er forpligtet til. F.eks. religion og de regler der knytter sig til religion.

# data[].attributes.body
Immanuel Kant (1724-1804) er grundlæggeren af pligtetik.
Pligtetik skelner mellem:
Almindelige forpligtelser og etiske forpligtelser
Ikke etiske forpligtelser: er et middel til at opnå et mål
Etiske forpligtelser: ubetingede forpligtelser

# data[].attributes.body
Traditionelt sættes pligtetik i modsætning til nytteetik, der siger, at vi bør bedømme en handling på dens konsekvenser. Det er i grel modsætning til pligtetikken, der siger, at en handlings konsekvenser er irrelevante, når vi skal bedømme handlingen som god eller ond. Nogle handlinger er ganske enkelt gode eller onde uafhængigt af, hvilke konsekvenser de har.

# data[].attributes.body
Den gode vilje, er det at ville handler af pligt - i modsætning til at handle af lyst.
At ville godt --> den gode hensigt (motiv). Pligter kan være både indre og ydre

# data[].attributes.body
Deontologisk etik:
Rigtige og forkerte handlinger bedømmes uafhængigt af fordele og konsekvenser

Tager afsæt i fundamentale principper og moralske regler - altså handlinger udført i henhold til vores pligter

Hensigten bag handlingen tæller og ikke selve handlingen og dens konsekvens

# data[].attributes.body
4 forhold i etiske spørgsmål:
Person --> Handling --> Konsekvens --> Mål

# data[].attributes.body
KANT: det kategoriske imperativ: En handling er moralsk, hvis man kan ønske, at alle skal handle på samme måde i samme situation.

# data[].attributes.body
Når vi vil finde ud af, om en handling er rigtig eller forkert, svarer vi ikke bare med et ja/nej - vi vil også vide hvorfor
--> Det er vores teoretiske viden, der bruges som argumenter for valget.

# data[].attributes.body
Pligtetik er læren om det, vi er forpligtet på at gøre som mennesker.

# data[].attributes.body
Bunder i en idealistisk tiltro til fornuften

# data[].attributes.body
Fokuserer på pligter som målestok for det etisk rigtige og forkerte. "Hvad har jeg pligt til at gøre?" Samvittighedsetik, sindelagsetik.

Et eksempel er den kristne etik: absolutte pligter skal følges, som de står skrevet i bibelen. De 10 bud.

Pligten skal følges uanset konsekvensen