# data[].attributes.headline
צפה בסרטון הבא :

# data[].attributes.subject
צפה בסרטון הבא :

# data[].attributes.attachment_link.title
פרופ' איל רגב על כתות ימי הבית השני- חלק א'

# data[].attributes.headline
צדוקים - כת דתית גדולה בישראל בימי בית שני. בין חבריה היו אצילי הארץ וכוהנים גדולים. נקראו "צדוקים", על שם צדוק ובייתוס תלמידי אנטיגנוס איש סוכו. יש מפקפקים בהסבר זה, כי אנשי הכת חיו לפני כן. יתכן שאנשי הכת קראו לעצמם צדיקים, ונשתנה השם לגנותם (מונה"ז לרנ"ק), מפני שהתנגדו למסורת התורה שבע"פ שהייתה בקבלה בקרב הפרושים ואנשי כנסת הגדולה.

# data[].attributes.subject
צדוקים - כת דתית גדולה בישראל בימי בית שני. בין חבריה היו אצילי הארץ וכוהנים גדולים. נקראו "צדוקים", על שם צדוק ובייתוס תלמידי אנטיגנוס איש סוכו. יש מפקפקים בהסבר זה, כי אנשי הכת חיו לפני כן. יתכן שאנשי הכת קראו לעצמם צדיקים, ונשתנה השם לגנותם (מונה"ז לרנ"ק), מפני שהתנגדו למסורת התורה שבע"פ שהייתה בקבלה בקרב הפרושים ואנשי כנסת הגדולה.

# data[].attributes.headline
הצדוקים כפרו בתחיית המתים מפני שאינה נזכרת בתורה, והתווכחו עם הפרושים, שהביאו ראיות ורמזים מן התורה לתחיית המתים (סנהדרין פרק חלק).הצדוקים כפרו בשכר ועונש בעולם הבא, מפני שאינו נזכר בתורה (יוסיפוס, קדמוניות סי"ח פ"ב ומלחמות מ"ב פי"ב).הצדוקים גם כפרו באמונה בביאת המשיח (סנהדרין צ"ט).לא קבלו את חומרת הצדוקים בטבילת כלי בית המקדש, וכאשר הטבילו פעם אחת את המנורה לעגו הצדוקים ואמרו ראו פרושים מטבילין גלגל חמה (ירוש' חגיגה).התנגדו לטבילת בעל קרי שהיא תקנת עזרא (ברכות כ"ב, ב"ק פ"ב). ויכוח זה מוזכר בתוספתא ידים (שלהי פ"ד):

# data[].attributes.subject
הצדוקים כפרו בתחיית המתים מפני שאינה נזכרת בתורה, והתווכחו עם הפרושים, שהביאו ראיות ורמזים מן התורה לתחיית המתים (סנהדרין פרק חלק).הצדוקים כפרו בשכר ועונש בעולם הבא, מפני שאינו נזכר בתורה (יוסיפוס, קדמוניות סי"ח פ"ב ומלחמות מ"ב פי"ב).הצדוקים גם כפרו באמונה בביאת המשיח (סנהדרין צ"ט).לא קבלו את חומרת הצדוקים בטבילת כלי בית המקדש, וכאשר הטבילו פעם אחת את המנורה לעגו הצדוקים ואמרו ראו פרושים מטבילין גלגל חמה (ירוש' חגיגה).התנגדו לטבילת בעל קרי שהיא תקנת עזרא (ברכות כ"ב, ב"ק פ"ב). ויכוח זה מוזכר בתוספתא ידים (שלהי פ"ד):

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ישיבת אורות שאול תל אביב

# data[].attributes.attachment_link.title
פרופסור מאיר בר אילן - השתקפות המאבק בצדוקים דרך ההלכה

# data[].attributes.body
רשום בטור זה מה היה עיקר המחלוקת בין הצדוקים לפרושים בימי בית שני ?

# data[].attributes.body
..אֵלֶּה מוֹעֲדֵי ה' מִקְרָאֵי קֹדֶשׁ אֲשֶׁר תִּקְרְאוּ אֹתָם בְּמוֹעֲדָם:...
בַּחֹדֶשׁ הָרִאשׁוֹן בְּאַרְבָּעָה עָשָׂר לַחֹדֶשׁ בֵּין הָעַרְבָּיִם: פֶּסַח לַה'. (כלומר: הקרבת קרבן הפסח)
וּבַחֲמִשָּׁה עָשָׂר יוֹם לַחֹדֶשׁ הַזֶּה חַג הַמַּצּוֹת לַה': שִׁבְעַת יָמִים מַצּוֹת תֹּאכֵלוּ ...

דַּבֵּר אֶל בְּנֵי יִשְׂרָאֵל, וְאָמַרְתָּ אֲלֵהֶם:
כִּי תָבֹאוּ אֶל הָאָרֶץ אֲשֶׁר אֲנִי נֹתֵן לָכֶם, וּקְצַרְתֶּם אֶת קְצִירָהּ:
וַהֲבֵאתֶם אֶת עֹמֶר רֵאשִׁית קְצִירְכֶם אֶל הַכֹּהֵן.
וְהֵנִיף אֶת הָעֹמֶר לִפְנֵי ה', לִרְצֹנְכֶם (מלשון ריצוי והתקבלות, כלומר שקיומכם יהיה מקובל. וחז"ל פירשו: מרצונכם, בלא כפייה),
מִמָּחֳרַת הַשַּׁבָּת יְנִיפֶנּוּ הַכֹּהֵן...
וַעֲשִׂיתֶם בְּיוֹם הֲנִיפְכֶם אֶת הָעֹמֶר: כֶּבֶשׂ... וּמִנְחָתוֹ שְׁנֵי עֶשְׂרֹנִים סֹלֶת...
וְלֶחֶם וְקָלִי וְכַרְמֶל לֹא תֹאכְלוּ עַד עֶצֶם הַיּוֹם הַזֶּה, - עַד הֲבִיאֲכֶם אֶת קָרְבַּן אֱלֹהֵיכֶם -
חֻקַּת עוֹלָם: לְדֹרֹתֵיכֶם, בְּכֹל מֹשְׁבֹתֵיכֶם.

וּסְפַרְתֶּם לָכֶם מִמָּחֳרַת הַשַּׁבָּת - מִיּוֹם הֲבִיאֲכֶם אֶת עֹמֶר-הַתְּנוּפָה - שֶׁבַע שַׁבָּתוֹת.
- תְּמִימֹת תִּהְיֶינָה!
עַד מִמָּחֳרַת הַשַּׁבָּת הַשְּׁבִיעִת, תִּסְפְּרוּ חֲמִשִּׁים יוֹם,
(ואז) וְהִקְרַבְתֶּם מִנְחָה חֲדָשָׁה לַה'.

# data[].attributes.headline
עיין בפסוקים שלפניך וציין בטור זה מהי המחלוקת בין הצדוקים לפרושים בהבנת המושג ממחרת השבת ?

# data[].attributes.subject
עיין בפסוקים שלפניך וציין בטור זה מהי המחלוקת בין הצדוקים לפרושים בהבנת המושג ממחרת השבת ?

# data[].attributes.body
ממחרת השבת - רש"י, ובאמת שזו גדולה שבראיות בגמרא, כי מה טעם שיאמר הכתוב כי תבואו וגו' תביאו העומר ממחרת שבת בראשית, כי יש במשמע שבאיזה זמן מן השנה שנבא לארץ ונקצור, יניף העומר ממחרת השבת, והנה אין לחג השבועות זמן שנמנה ממנו, ועוד על דרך הזה לא נדע בשנים הבאות אחר כך מתי נחל לספור, רק מהחל חרמש בקמה כרצוננו. ואלה דברי תוהו, אבל יהיה ממחרת השבת ממחרת יום טוב, כקבלת רבותינו, ובא הענין כהוגן... ושבע שבתות לא יתכן לפרש אותם על יום טוב, אבל אמר בו אונקלוס לשון שבוע, ואם כן ב' לשונות בפסוק אחד (במלת שבת), ולהמפרשים הוא דרך צחות הלשון, ובמקום אחר פירש שבעה שבועות תספר לך... ויהיה טעם ממחרת השבת לומר כי ביום הנפת העומר יתחיל לעשות השבוע במנינו, אם כן היום ההוא ממחרת השבוע שעבר... (שם)
פירוש הרמב"ן על התורה

# data[].attributes.headline
עיין בפירוש הרמב"ן וציין כיצד הוא מסביר את המושג "ממחרת השבת" וכיצד זה פותר את הבעיה בפסוק ?

# data[].attributes.subject
עיין בפירוש הרמב"ן וציין כיצד הוא מסביר את המושג "ממחרת השבת" וכיצד זה פותר את הבעיה בפסוק ?

# data[].attributes.headline
עיין בציור שלפניך,   

# data[].attributes.subject
עיין בציור שלפניך,   

# data[].attributes.body
הסבר מהו הטקס שמופיע בתמונה ?
כיצד זה קשרו למחלוקת בין הצדוקים לפרושים ?

# data[].attributes.body
(ויקרא כ"ו)
רש"י
(מו) וְהַתּוֹרֹת – אַחַת בִּכְתָב וְאַחַת בְּעַל פֶּה; מַגִּיד שֶׁכֻּלָּם נִתְּנוּ לְמֹשֶה בְּסִינַי.

# data[].attributes.headline
עיין בדברי רש"י על הפסוק דלעיל, כיצד הוא מתיישב עם שיטת הפרושים ?

# data[].attributes.subject
עיין בדברי רש"י על הפסוק דלעיל, כיצד הוא מתיישב עם שיטת הפרושים ?

# data[].attributes.headline
ענה על השאלות המופיעות בכל אחד מהטורים הבאים בנושא הפרושים והצדוקים

# data[].attributes.subject
ענה על השאלות המופיעות בכל אחד מהטורים הבאים בנושא הפרושים והצדוקים