# data[].attributes.body
Săpunurile sunt săruri cu diferite metale (sodiu, potasiu și altele) ale acizilor grași cu cel puțin opt atomi de carbon în moleculă. Puterea de spălare se datorează faptului că moleculele de săpun aderă cu ușurință atât la moleculele nepolare (de exemplu ulei și grăsimi) cât și la moleculele polare (de exemplu apă).
Săpunurile se obțin prin hidroliza alcalină a grăsimilor. Aceștia se împart în trei categorii:

săpunuri de sodiu,din acizii carboxilici grasi saturati care sunt solide și solubile în apă, sapunurile ce provin din acizi grasi nesaturati sunt semilichide sau semisolide si sunt solubile in apa;

săpunuri de potasiu, care sunt lichide și solubile în apă;

săpunuri de aluminiu, mangan, calciu, bariu, care sunt solide și insolubile în apă,se folosesc pentru obtinerea vaselinei.

Numai săpunurile care sunt solubile în apă pot fi folosite ca agenți de spălare, aceștia având o putere de spălare inferioară detergenților.

# data[].attributes.body
Pe de altă parte, substanța care este responsabilă de efectul terapeutic este denumită substanță medicamentoasă sau principiu activ, și trebuie făcută diferența dintre medicament și substanța cu efect terapeutic pe care acesta o conține. Știința care se ocupă cu studiul medicamentelor este denumită farmacologie, iar ramurile acesteia, precum sunt farmacocinetica și farmacodinamica, sunt esențiale pentru studiul comportamentului medicamentelor și a interacției acestora cu organismele vii.

Medicamentele se obțin pornind de la substanțe chimice sau de la produse de origine vegetală, animală sau umană; acestea sunt transformate în medicamente cu ajutorul unor operații farmaceutice, iar știința care se ocupă cu formularea acestora se numește tehnologie farmaceutică sau galenică.

# data[].attributes.body
Un medicament este o substanță chimică sau un amestec de substanțe (împreună cu excipientul sau excipienții, fiind un produs complex) care este utilizat pentru tratamentul (curativ), prevenirea (profilactic) sau diagnosticarea unei anumite boli.

# data[].attributes.body
Glucidele joacă diverse roluri în organismele vii, atât la animale, cât și la plante. Unele polizaharidele sunt substanțe de rezervă sau de depozit al energiei (cum este de exemplu amidonul și glicogenul), iar altele sunt componente structurale (cum este celuloza la plante și chitina la artropode). Monozaharida riboză este un component important al unor compuși biochimici, precum adenozintrifosfatul sau acidul ribonucleic (la fel cum este și dezoxiriboza componentă a acidului dezoxiribonucleic). Zaharidele și derivații lor reprezintă biomolecule care joacă roluri importante în sistemul imunitar, fecundare, previn evoluția bolilor, în coagularea sângelui și în dezvoltare. Sub aspect biochimic și fiziologic, glucidele constituie o materie primă pentru sinteza celorlalți compuși biochimici: proteine, lipide, cetoacizi, acizi organici.

# data[].attributes.body
Glucidele constituie o componentă majoră a alimentației (macronutrienți) alături de proteine și lipide, exemple: glucoza, fructoza, zaharoza, lactoza.

Clasa zaharidelor este împărțită în trei grupe: monozaharide, oligozaharide (pot fi dizaharide, trizaharide, etc) și polizaharide. [6] Denumirea de zaharidă vine din grecescul σάκχαρον (sákkharon), care înseamnă zahăr. Deși nomenclatura zaharidelor este complexă, numele monozaharidelor și dizaharidelor se termină de cele mai multe ori cu sufixul -oză. De exemplu, glucida din struguri este glucoza, zahărul este zaharoza, iar glucida din lapte este lactoza.

# data[].attributes.body
Zaharidele (cunoscute și sub denumirea de: zaháruri, glucide, carbohidrați sau hidrați de carbon) sunt compuși organici cu funcțiune mixtă, ce au în compoziția lor atât grupări carbonilice (aldehidă sau cetonă), cât și grupări hidroxilice (hidroxil). În majoritatea cazurilor, raportul dintre numărul atomilor de hidrogen și de oxigen este de 2:1 (ca al apei); cu alte cuvinte, au formula empirică Cm(H2O)n (unde m poate fi diferit de n).Există și unele excepții; de exemplu, deoxiriboza, o zaharidă componentă a ADN-ului, are formula brută C5H10O4. De aceea, zaharidele mai sunt numite și carbohidrați sau hidrați de carbon, dar din punct de vedere structural este corect să fie privite mai degrabă ca polihidroxialdehide sau ca polihidroxicetone.

# data[].attributes.body
1.    Dupa sursa de provenienta :

-     proteine de origine vegetala

-    proteine de origine animala

2.    Dupa solubilitatea in apa si in solutii de electoliti :

-     insolubile (fibroase)

-    solubile (globulare)

3.    Dupa produsii rezultati la hidroliza totala :

-        proteine propriu-zise ( dau prin hidroliza totala numai α- aminoacizi)

-        proteine conjugate sau proteide ( prin hidroliza totala se obtine, pe langa α- aminoacizi, si o alta substanta, care in structura proteinei apare ca grupa prostetica)

# data[].attributes.body
Prima menționare a cuvântului proteină a fost făcută de către Jakob Berzelius, descoperitorul acestora, în scrisoarea sa către Gerhardus Johannes Mulder din 10 iulie 1838, scrisoare în care menționează:

‘’Numele de proteină pe care îl propun pentru denumirea compusului organic rezultat prin oxidarea fibrinei sau albuminei, l-am derivat din grecescul πρωτειος (proteios) deoarece pare a fi substanța primitivă sau principală din nutriția animalelor.’’

# data[].attributes.body
Proteinele sunt substanțe organice macromoleculare formate din lanțuri simple sau complexe de aminoacizi; ele sunt prezente în celulele tuturor organismelor vii în proporție de peste 50% din greutatea uscată. Toate proteinele sunt polimeri ai aminoacizilor, în care secvența acestora este codificată de către o genă. Fiecare proteină are secvența ei unică de aminoacizi, determinată de secvența nucleotidică a genei.

# data[].attributes.body
În limbajul curent, termenul de alcool se referă aproape întotdeauna la etanol, cunoscut și ca alcool de cereale, și deseori la orice băutură care conține etanol (vezi băutură alcoolică). Acest sens stă la baza termenului de alcoolism (dependență de alcool). Reținerea de a nu consuma alcool (abstinență), iar legea din SUA din anii 1900 de interzicere a consumului de alcool (prohibiție). Ca medicament, etanolul este cunoscut ca având un efect depresiv, care scade acuitatea reflexelor sistemului nervos central. Alte forme de alcool sunt de obicei denumite cu un adjectiv de rigoare, precum alcool izopropilic sau prin sufixul -ol, ca în izopropanol.

# data[].attributes.body
În chimia organică, un alcool este un compus organic hidroxilic, care conține o grupă funcțională hidroxil (-OH), aceasta fiind legată de un atom de carbon saturat, în starea de hibridizare sp3. Grupa hidroxil poate fi legată de o catenă saturată, din partea saturată a catenei unei alchene, sau de catena laterală a unei hidrocarburi aromatice. Formula generală pentru un alcool simplu, aciclic, este CnH2n+1OH.

# data[].attributes.body
Hidrocarburile aromatice polinucleare sunt molecule lipofile, nepolare. Acestea tind să persiste în mediu, deoarece HAP-urile nu sunt foarte solubile în apă. În timp ce PAH-urile cu 2 și 3 inele sunt oarecum solubile în soluție apoasă, solubilitatea scade aproape logaritmic pe măsură ce masa moleculară crește. PAH-urile cu 2, 3 și 4 inele sunt suficient de volatile pentru a exista în fazele gazoase, în timp ce moleculele mai mari există ca solide. HAP-urile solide pure pot fi incolore, albe, galbene pal sau verzi pal.

# data[].attributes.body
Există numeroase exemple de hidrocarburi aromatice polinucleare. De obicei, mai multe HAP-uri diferite se găsesc împreună. Exemplele acestor molecule includ:

antracen

fenantren

tetracen

crizena

piren (notă: benzo [a] pirenul a fost primul cancerigen descoperit)

pentacen

corannulene

coronene

ovalen

# data[].attributes.body
Arenele (cunoscute și ca hidrocarburi aromatice) sunt hidrocarburi care conțin în molecula lor unul sau mai multe cicluri cu electroni pi delocalizați care constituie aromaticitatea. Un exemplu este ciclul cu 6 atomi de carbon (acesta fiind numit nucleu benzenic). Denumirea de aromatice datează dinaintea cunoașterii structurii electronice a ciclurilor aromatice.

# data[].attributes.body
https://m.youtube.com/watch?v=M40rgcCJ-yY

# data[].attributes.body
https://m.youtube.com/watch?v=04bTltmwkP8

# data[].attributes.body
https://m.youtube.com/watch?v=bImNo0UcbIs

# data[].attributes.body
https://m.youtube.com/watch?v=6uFMEkl2Frs

# data[].attributes.body
https://m.youtube.com/watch?v=waRWJ9U9QHY

# data[].attributes.body
https://m.youtube.com/watch?v=SNwSXucftTk