# data[].attributes.attachment_link.readable_text
העולם בו אנו חיים היום שונה לחלוטין מזה שלפני 50 שנים. ההתפתחות המהירה של הטכנולוגיה, כמו גם היכולת לחלוק מידע זה עם זה ועם העולם כולו בהינף יד, גרמו לשינויים עמוקים שנוגעים לכל תחומי פעילות האדם. למעשה, תהליכי המודרניזציה הללו הפכו את החברה האנושית לשונה לגמרי.

החברה שלנו, וקרוב לוודאי גם זו שתתפתח בעתיד ובה יחיו תלמידינו כבוגרים, (כך שהדבר רלוונטי אף יותר להם) הינה חברה מידענית, שמתבססת לא רק על משאבים חומרניים, אלא בעיקר על משאבי ידע. "ידע הוא כוח" - קבע פרנסיס בייקון ולא ידע עד כמה הוא צדק. הפוטנציאל האינטלקטואלי, פיתוח מידע והנגישות אליו - הם הגורמים הקובעים את ההתקדמות הכלכלית-חברתית בעידן שלנו ושל תלמידינו.

אני מאמין שאחד התפקידים החשובים של כל מדינה בעת שלנו, הוא לבנות סביבה השכלתית שתתמוך ותקדם את תהליכי המודרניזציה ואת היכולת של דור העתיד שלה, להתמודד באופן תחרותי בחברה מידענית. זאת מכיוון שקצב ההתפתחות הכלכלית, התרבותית והפוליטית של כל מדינה תלוי במוכנות של הדור הצעיר לחיות ולעבוד בסביבה מידענית רוויה.

בישראל הדבר חשוב פי כמה, שכן בתור מדינה המתבססת על ההון האנושי שלה ולא על משאבי טבע עשירים - אנו חייבים להכין את המשאב האנושי העתידי שלנו הכי טוב שרק נוכל.

מערכת החינוך הישראלית מבינה את האמיתות דלעיל, ואכן - היא מתפתחת ברוח המגמה העולמית של חידוש סביבת השירותים ההשכלתיים. אך לשם הבאת הדור הצעיר למוכנות אמיתית - קצב ההתפתחות וההתאמה של מערכת החינוך חייב להשתפר.

אנו חייבים להפוך את בתי הספר למתאימים לצרכיה של חברה מידענית, כך שיכשירו תלמידים לבוגרים השולטים במיומנויות הנדרשות להם בחברה כזאת - אם לבוגרים שיהפכו למומחי מידענות ומחשבים ויהיו מי שיפתחו את התחומים הללו בעתיד ואם לבוגרים שיהיו משתמשים נבונים במערכות אלו.

כדי לעשות זאת, לתפיסתי, העבודה בבית הספר חייבת לכלול שימוש במחשבים בהוראתם של כל מקצועות הלימוד. זאת ועוד, התכנים, המתודות ושיטות ההוראה צריכות (לפחות בחלקן) להיות מותאמות למצב של חברה מידענית. בנוסף - עובדי ההוראה (או לפחות חלקם הגדול) חייבים להפוך למומחים בטכנולוגיות מידע ותקשורת.

בעיני ישנן מיומנויות אוניברסליות הרלוונטיות לכל מקצועות הוראה, כמו שליטה ב-google drive או ב- drop box, אשר מאפשרות אינטראקציה ומעקב אחרי התפתחות התלמידים. חשובות גם כן מיומנויות של שליפה והוצאת מידע מהאינטרנט, מיומנויות של הבחנה בין מקורות מידע מהימנים לבין מקורות מידע לא מדויקים ואפילו, לפעמים, לא נכונים.

ישנן גם מיומנויות ייחודיות לכל מקצוע הוראה עקב האופי הייחודי שלו הנובע ממהותו, אופיו, מהאסתטיקה שלו, מההרמוניה, הדידקטיקה של מקצוע ומהמתודיקה של הוראתו. לגבי מקצועות מדעיים, המיומנויות החשובות הן בניית משוב ואמצעי הערכה, בניית מצגות וסימולציות, יכולת לערוך סרטון (movie marker) ושליטה בתכונות ייעודיות של תחום הדעת. אבל הכי חשובות הן מיומנות של הפעלת התלמידים. כאשר הדבר נוגע ללמידה הנשענת על טכנולוגיה, התלמידים לעיתים קרובות יוכלו לתרום למורה מידע ויוכלו להפוך לשותפים אמיתיים לדרך ולא רק למי שמקבל אליו ידע באמצעות שמיעה בלבד. כך נוצרת למידה הדדית המעלה את איכות ההוראה, יוצרת כבוד הדדי בכיתה ומשפרת משמעותית את למידת התלמידים.

סרטון שיצרו תלמידי ומוכיח שכשהתלמידים פעילים בלמידה - נוצרת למידה טובה בהרבה וכן אווירה כיתתית מעולה.

מידע למידע - בכל תחום
בעידן של מידע אינסופי כמעט, בכל מקצוע אותו נלמד, נוכל לקחת את התלמידים שלנו רחוק אם נלמד אותם להפוך כמויות כמעט אין-סופיות של מידע, הזמינות בכל תחום - לידע. לשם כך אנו צריכים לעזור להם לפתח צורת חשיבה המותאמת לכמויות הידע האדירות:

פיתוח יכולות ארגון, מיומנויות חיפוש ואיתור מידע וכן יכולות למידה אישית.

עידודן של חשיבה ויזואליות, אסתטיקה ויצירתיות, שיעזרו לתלמידים להשתמש באפשרויות גרפיות כמו גם במולטימדיה ממוחשבת.

ביסוס מיומנויות בחינת מידע, על ידי פעילות ניסיונית-מחקרית (לדוגמה, על ידי יכולות המחשב בבניית מודלים של תהליכים או על ידי שימוש בחיישנים ממוחשבים).

הקניית מיומנויות קבלת החלטות ולמידת פיתוח אפשרויות פתרון במצבים קשים.

מחשב יכול להיות בשימוש בכול שלבי ההוראה והלמידה: בהסבר של חומר חדש, בחיזוקו, בחזרה, בהכללה, בבקרה ובמשוב. לגבי התלמיד הוא ממלא תפקידים שונים: מורה, אמצעי עבודה, אובייקט למידה, מייצג ומאפשר תקשורת עם רבים אחרים - כך שניתן לשתף פעולה, סביבה "משחקית" ועוד.

על מנת לסייע לכם לאמץ את המחשב בצורותיו השונות, הנה כמה דרכים בהן אתם יכולים להשתמש במחשב - בלמידה בבית הספר:
המחשב כמורה:

המחשב הוא מקור אינסופי כמעט של מידע לימודי, ורבים מהתלמידים רואים במידע שהם יכולים למצוא במחשב תחליף לספר הלימוד ואף למורה. עזרו לתלמידים להתחיל להשתמש במחשב באופן נכון וראוי וסייעו להם להבין מהו מידע מהימן וכיצד מבחינים בין מקורות מידע אמינים לפחות אמינים (למשל בעזרת שיעור הפוך).

אמצעי דידקטי חזותי - האפשרויות הוויזואליות שמאפשר המחשב הן מתקדמות בצורה יוצאת דופן. מולטימדיה וטלקומוניקציה מאפשרות ללכת רחוק מאוד עם השיעורים שלכם.

טרנז'ר trenazer (מכשיר אימון) - אתם יכולים לעזור לתלמידים שלכם להתאמן בעזרת המחשב, בעזרת בחנים, שאלונים וכו'!

אמצעי של דיאגנוזה ובקרה - מערכות מחשוב היום מאפשרות למורה לעקוב אחר התלמידים שלו בצורה מדהימה. כך למשל התוכנה סוקרטיב מרכזת לכם את כל התשובות של התלמידים לשאלה בתוך שניות, באופן מסודר. כך תוכלו לבנות מסלול הצלחה ייחודי לכל תלמיד בהתאם ליכולותיו האינדיבידואליות, תחומי העניין וסביבתו הטבעית.

המחשב כאמצעי עבודה

המחשב מאפשר לנו, כמו גם לתלמידים, לכתוב טקסטים בצורה מסודרת, לערוך ולשמור אותם.

עריכה גרפית מתאפשרת בקלות הרבה יותר גדולה באמצעות המחשב.

מחשבים הם מכונות חישוב מתקדמות עם ביצועים מדהימים, כאשר ניתן להציג את התוצאות במגוון אדיר של דרכים.

מחשבים מאפשרים לנו לבנות מודלים מורכבים ואף להתנסות בהדגמת הפעלתם.

המחשב הוא אמצעי תקשורת מדהים, שניתן להשתמש בו כמעט לכל רעיון ובכל תחום: בשיעורי אנגלית, צרפתית, ערבית או כל שפה אחרת אפשר לפטפט עם תלמידים אחרים בעולם, הרצאות יכולות להינתן ע"י מיטב המוחות שישוחחו ב"סקייפ" (או דומיו) עם הכיתה (למשל באמצעות היוזמה הנהדרת "לראות עולם"), תלמידים חולים יכולים להיות בקשר מתמיד עם הכיתה ועוד... האפשרויות הן כמעט אינסופיות.

הכנסת טכנולוגיות מתקדמות לכיתה היא חשובה ביותר מחד, אך מאידך גם דורשת הכנה ומאמץ מסוימים, על מנת שלא לפספס חלק משמעותי מהרווחים שזו יכולה לאפשר לנו. ראשית על המורה לארגן את תהליך ההוראה לפי הכיתה והמקצוע - עליו לשרטט תהליך הוראה רצוי לשיעור או ליחידה של כמה שיעורים, לתכנן שאלות ומטלות שיהוו בקרה על התקדמות התלמידים ואף להחליט על אופן הבקרה הסופי בו יבחן מצבם של התלמידים.

בין השאר על המורה להכין את רכיבי הסביבה המידענית לשיעור מראש - ליצור אמצעי הוראה שונים, להדגים בסיוע המחשב או באופן ממשי בכיתה, להכין את התוכנה והחומרה לשיעור, לאתר סרטונים ולכתוב שאלות ומשימות שיסייעו לחקר שהתלמידים יבצעו ולהבנתם שתתגבש. כל אלו צריכים לשרת את התוכן הלימודי לפי המקצוע ולהתאים לתלמידים בכיתה.

לאחר שלב זה, על המורה לארגן באופן פעיל את מבנה הכיתה - התלמידים צריכים להיות ישובים ומפוזרים בכיתה באופן התואם את מהלך השיעור (באופן יחידני, בקבוצות או סביב מחשבים למשל). לאחר מכן על המורה להדריך את התלמידים מה עליהם לעשות, לצפות בהם בעבודתם תוך תשומת לב מלאה ולהעניק עזרה אינדיבידואלית ואישית לתלמידים. בעזרת מחשב ניתן להגיע לגרסאות שונות ואופטימאליות של למידה אינדיבידואלית.

חשוב שלא לשכוח ששימוש בטכנולוגיות חייב להיות משולב בצורה אופטימלית בשיטות ההוראה המסורתיות. אל לנו לחשוב שהמחשב יכול להחליף את ה"מגע" האישי, ההדרכה וההכוונה של המורה, שהם קריטיים לתהליך הלמידה.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
הגיגים מזווית אחרת

# data[].attributes.attachment_link.title
איך תלמדו מדעים בחברה מידענית-תקשורתית? | הגיע זמן חינוך

# data[].attributes.attachment_link.description
העולם בו אנו חיים היום שונה לחלוטין מזה שלפני 50 שנים. ההתפתחות המהירה של הטכנולוגיה, כמו גם היכולת לחלוק מידע זה עם זה ועם העולם כולו בהינף יד, גרמו לשינויים עמוקים שנוגעים לכל תחומי פעילות האדם. למעשה, תהליכי המודרניזציה הללו הפכו את החברה האנושית לשונה לגמרי.