# data[].attributes.body
Mercur este planeta cea mai apropiata de Soare si cea mai mica din Sistemul Solar (de 18 ori mai mica decat Pamantul). Mercur executa o rotatie completa in jurul Soarelui in 88 de zile, deplasandu-se pe orbita cu o viteza de aproximativ 50 km/s, fiind cea mai rapida planeta din Sistemul Solar.

# data[].attributes.body
Venus este a doua planeta de la Soare (108 milioane de km distanța) și al doilea cel mai luminos corp ceresc din timpul nopții, după Lună. Această planetă a fost denumită după zeița romana a dragostei și frumuseții, Venus.O zi pe Venus durează mai mult decât un an; mișcarea de revoluție în jurul Soarelui durează 225 de zile, în timp ce o rotație completă pe orbita proprie durează 243 de zile.

# data[].attributes.body
Nucleul Pământului conține atât de mult aur, încât ar fi suficient pentru a acoperi întreaga suprafață a planetei noastre cu aproape 45 de centimetri.Pământul este singurul nume de planetă care nu a fost preluată din mitologia greco-romană.Viteza medie de mișcare a plăcilor litosferice pe Pământ este aproximativ egală cu viteza de creștere a unghiilor pe mâinile omului.

# data[].attributes.body
Marte este a patra planeta de la Soare; este denumita și Planeta Roșie datorită solurilor sale roșiatice, bogate în oxid de fier. Denumirea planetei vine de la sângerosul zeu roman al războiului, Marte. Pentru ca are o înclinație axială foarte apropiata de cea a Pamantului, Marte are anotimpuri, la fel ca planeta noastră.

# data[].attributes.body
Jupiter este cea mai mare planeta din Sistemul Solar. Datorită distanței foarte mari față de Soare, căldura primita de la acesta este aproape neglijabilă, Jupiter încalzindu-se practic singură, emanând căldura din interior prin convecția dintre hidrogenul aflat în stare lichida și cel în stare de plasma. Jupiter are propriul sau “sistem solar”, având 67 de sateliți cunoscuți, cei mai celebri fiind Europa, Io, Ganymede si Calisto. Cei patru sateliți au fost descoperiți de Galilei Galilei în 1610.

# data[].attributes.body
Sistemul nostru solar este format din Soare (ce conţine 99,9% din masa sistemului solar), 8 planete mari, peste o sută de sateliţi, peste 1800 asteroizi cu orbite cunoscute, mai mult de 600 de comete, o mulţime de meteoriţi, precum şi gaz şi praf cosmic.

# data[].attributes.body
Saturn este a șasea planetă de la Soare și a doua cea mai mare din Sistemul Solar, după Jupiter. Saturn este cea mai mica densitate dintre toate planetele Sistemului Solar, fiind singura mai putin densa decât apa.  Inelele sunt denumite alfabetic, în ordinea descoperirii lor, A, B, C, D, E, F si G, acestea sunt relativ aproapiate intre ele.Multi astronomi considera Saturn ca fiind cea mai frumoasa planeta; este denumita și “Bijuteria Sistemului Solar”.

# data[].attributes.body
Uranus este un gigant înghețat, fiind format dintr-un amestec de gheață, rocă, hidrogen și heliu; se crede ca are un nucleu mic de fier și silicat de magneziu.Culoarea albastru pal a planetei este data de prezenta metanului în atmosferă.Uranus este prima planetă descoperită în vremurile moderne, observata de astronomul William Herschel pe 13 martie 1781; acesta a crezut inițial ca Uranus este o cometă.

# data[].attributes.body
La fel ca toate planetele gazoase, Neptun nu are o suprafață solidă, ci un nucleu din apă, ammoniac și metan; se estimează că temperatura nucleului este de aproximativ 5.000 de grade Celsius.Neptun are un sistem de inele subțiri, întunecate și incomplete, din aceasta cauza sunt denumite arcuri. Deși se află la o distanta atât de mare de Soare, gravitatea de pe Neptun este cu 17% mai puternică decât cea de pe Pământ; acesta este cel mai apropiat procent fața de gravitația terestra din Sistemul Solar.

# data[].attributes.body
Nu toată lumea e de acord că Pluto este o planetă. În 2006, Uniunea Internaţională de Astronomie a retrogradat Pluto de la statutul de planetă la cel de planetă pitică. Această modificare a venit după ce mai multe obiecte de dimensiunea planetei Pluto au fost descoperite la marginea Sistemului Solar.Deşi e o lume mică, dar ca şi Luna sau Mercur, are o atmosferă proprie, numită exosferă. Astronomii au observat-o în 1985. Pluto a trecut prin faţa unei stele, iar astronomii au putut observa că aceasta s-a întunecat, iar apoi Pluto a blocat steaua.Pluto e un zeu roman al adâncimilor, alternativa latină a zeului Hades. Numele a fost propus de o fată de 11 ani din Oxford, Anglia.  Această planetă are „imprimată” o inimă, de asemenea o altă curiozitate, această planetă este mai mică decât Rusia.

# data[].attributes.headline
Planeta al cărei nume conține literele W de la water (apă) și B de la blue (albastru)

# data[].attributes.subject
Planeta al cărei nume conține literele W de la water (apă) și B de la blue (albastru)

# data[].attributes.body
Această planetă ar avea foarte multe oceane, lacuri, râuri. Solul ar fi de culoare roșiatică asemenea planetei Marte. Sateliții care gravitează în jurul planetei, asemenea Lunei ar fi în număr de 4 fiecare strălucind diferit, într-o culoare specifică anotimpului în care este. În cea mai mare întindere de apă ar exista o întindere de sol roșiatic sub formă de inimă asemenea inimii lui Pluto. Gravitația ar permite salturi de 3-5 m. Pe lângă cele 4 Luni ar avea și 4 inele care ar face un spectacol pe cer alături de Luna care iese în evidență. Temperatura medie ar fi de 25 de grade Celsius. Anotimpurile predominante vor fi toamna și primăvara.