# data[].attributes.body
Som sagt betyder vandstanden også en del for ø samfundene, landet Tuvalu, er hårdt ramt af vandstandens stigning. Landets højeste punkt ligger nemlig 5 meter over havoverfladen, og når der er højt tidevande, skyller saltvandet ind over atollen, hvilket medfører at jorden bliver påvirket af saltvandet, der gør at jorden bliver ødelagt. Den australske ø har anmodet om at få reserveret en anden ø til de 11.000 indbyggere, men har umiddelbart fået et nej fra den australske regering, selvom australien er det land der udleder flest drivhusgasser pr. indbygger.

# data[].attributes.body
Og her ses et dødt koralrev, som altså er påvirket af de ændringer vi ser af klimaet.

# data[].attributes.body
- http://www.global-klima.org/Kap%205/s5_2b8.html

- http://oceanservice.noaa.gov/facts/coralreef--climate.html

- http://oceanservice.noaa.gov/facts/acidification.html

Vi kender koralrev som noget farvestrålende og smukt under havoverfladen, men i de seneste år, er det ikke længere det billede vi ser af de ellers specielle rev. Klimaændringerne og specielt temperaturstigningerne har en stor konsekvens for koralrevene.

Koralrev er meget følsomme overfor temperaturstigninger, derfor kan konsekvenserne af det ændrede klima hurtigt ses. Når temperaturen stiger, vil koralrevet først blegne, og på sigt vil de dø. Det påvirker samtidig livet i havet, fordi fisk og andet liv i havet får næring fra de farverige koralrev. På nuværende tidspunkt ser det ud som om, at langt det meste af verdens koralrev vil dø, hvis temperaturstigningen fortsætter, og det bliver derfor svært at redde de resterende, som er tilbage i verden nu.

Udover det er der sket en reducering i forkalkning af koralrevene. Det sker når karbondioxid absorberes i vandet, og dermed sænkes indholdet af PH-værdien i vandet,, hvilket gør vandet langt mere syrligt. Det kaldes “ocean acidification” og på dansk oversættes det til “syredannelse i havet”.

Derudover er koralrevet en del af UNESCOS verdensarv, hvilket betyder at de kræver høj beskyttelse. Derfor samarbejder man altså hårdt om at finde en løsning på problemet.

Herunder ses koralrevene som vi kender dem

# data[].attributes.body
http://www.global-klima.org/Kap%205/s5_2c6.html

Den fremtidige fødevareproduktion afhænger af klimaet. I princippet vil et højere Co2-indhold i atmosfæren øge de fleste planternes vækst, da Co2’en bidrager til fotosyntesen. Dog er der også mange andre ting, udover det øget Co2-indhold, der skal være på plads for at planterne kan øge sin fotosyntese med ca 30%. Det kan for eksempel være sådan noget som vandmængden og næringsstofferne. I et laboratorie, kunne dette sagtens lade sig gøre, men udenfor laboratoriet er det ikke helt så nemt, da der også spiller nogle andre faktorer ind, som hedebølger, tørke, oversvømmelser, mere ukrudt eller flere skadedyrsangreb.

Ris er en stor del af den basale fødevarekilde i mange af de varmeste områder i verden. En stigende temperatur om natten, vil have fatale konsekvenser for risproduktionen, undersøgelser viser nemlig at risudbyttet vil falde med ca 10% for hver grad, temperaturen stiger om natten.

Globalt set vil den den globale opvarmning medføre et fald i fødevareproduktionen. Specielt i de varme lande vil det have en større konsekvens end i de kolde lande. Produktionen af fødevare som korn og ris, siges at vil falde med ca 180 millioner tons hvis temperaturen stiger omkring d 2 grader. Hvis det skulle ske at temperaturen stiger mere end 3 vil faldet være på ca 400 millioner tons. Med en stigende temperatur vil fødevareproduktionen være umulig i Australien og faldende i lande i det sydlige afrika, det nordlige afrika og middelhavsregionen i Europa.

Afrika er et af de lande, som man forventer bliver rigtig hårdt ramt. Udover at de kæmper med borgerkrige og ekstreme tørker i perioder, så forventes det at op til 80% af befolkningen vil blive ramt af fødevaremangel, som følge af den globale opvarmning. Ifølge FNs fødevareorganisation er allerede 240 millioner mennesker i Afrika kronisk underernærede.

# data[].attributes.body
http://www.global-klima.org/Kap%205/s5_2c7.html

http://www.nytimes.com/2014/03/29/world/asia/facing-rising-seas-bangladesh-confronts-the-consequences-of-climate-change.html?_r=1

Et klima med flere og større ekstremer vil først og fremmest gå ud over dem som er følsomme overfor variationer i klimaet, det kunne for eksempel være tørre eller halvtørre områder, det kunne være lavtliggende kystområder der bliver påvirket af vandstigningen eller de små øsamfund. I verdens fattigste lande mangler der en udbygning af infrastrukturen, som gør at det rige del af verden kan forebygge sig mod variationer i klimaet. Vi kan i vesten sikre os mod oversvømmelser ved brug af kystsikring og varsling, god i en af verdens allerfattigste lande, Bangladesh, har man ikke mulighed for at sikre sig mod de mange oversvømmelser der kommer når Monsunen rammer landet. Når vandstanden stiger i et land som Bangladesh, vil flere områder blive udsatte og ubeboelige, det vil lede til et øget antal af hjemløse i landet.

# data[].attributes.body
http://www.global-klima.org/Kap%205/s5_2b3.html

De nordiske skove som vi kender dem er på nuværende tidspunkt tilpasset den temperatur og fugt som jorden har. En stigning i temperaturen gør, at træerne bliver nødt til at “flytte” sig, for at være i stand til at overleve det varmere klima. Måden de kan flytte sig længere nordpå sker ved at deres frø bliver spredt ud og at der på den måde bliver plantet nye træer, men det er ikke alle, der kan vokse så hurtigt, at det ikke senere vil blive problem.

Det er endnu usikkert, hvilken konsekvens det vil have for dyrelivet i de nordiske skove, fordi der ikke er klarhed om, præcis hvornår det bliver et problem. På nuværende tidspunkt har træerne bevæget sig ind over den nordlige grænse i Canada og Finland, ud mod tundraen og man regner med de vil fortsætte mod Nordpolen. Den optimale fart for dem, vil være mellem 1 og 1,5 kilometer om året, men det er ikke alle typer af træer, der kan leve op til det.

En konsekvens man ved, vil opstå, er at skovens sammensætning kommer til at ændre sig over de næste år, fordi at de træer vi på nuværende tidspunkt har i de nordlige skove i Europa, Canada, Asien, Mellemamerika og Amazonas, ikke vil kunne bevæge sig hurtigt nok væk, i takt med at temperaturen stiger.

Temperaturstigninger kan forårsage skovbrande og ændrede nedbørsmængde, som kan være skyld i, at flere skovområder vil gå tabt som konsekvens.