# data[].attributes.body
Herman Bang Branden
Herman Bangs tekst Branden, er et uddrag fra hans reportage om Christiansborg slots brand. Oktober 1884 blev den trykt i Nationaltidende den 4. oktober, 1884. Herman Bang oplevede det hele på nært hold og skrev så sin artikel sent samme aften ikke langt derfra. Herman Bang oplevede slotsbranden på nærmeste hold. Han oplevede forvirringen, frygten og kaosset under branden. Han så hvordan borgerne og politiet desperat prøvede at redde værdifulde bøger og malerier. Hvordan intet kunne stilles op imod branden da den var for voldsom. Jeg tror at dette gjorde et stort indtryk på Herman Bang, såvel som alle andre tilstede, og at han derfor har villet beskrive branden så levende som muligt. "Jeg vil forsøge at skrive saa rolig som mulig. Men naar jeg løfter Øjnene, ser jeg en ustanselig Ildregn af Gnister falde tæt udenfor Vinduerne, og de bestandige Knald fra det brændende Slot naar mine Øren som Knald af en Tirailleurild. Man skriver med rystende Haand og sydende Hoved. Meget af det skrevne vil falde sammen med ande, men det er uundgaaeligt."

# data[].attributes.body
Vi bliver i novellen præsenteret for den sørgelige historie om et ægtepar, der deler en kærlighed til

brændevin. De lever til dagen og vejen, og mest af alt for igen at kunne fylde flasken op.1 Så længe

flasken er fyldt op, er ægteparret som flyvende på skyer, men når flaskens indhold næsten er for-

svundet, bryder helvede løs. Det ender en dag med at manden forlader stedet med en blødende

kind. Efter en uges tid opdager nogle folk et halvt opløst lig i en ubeboet hytte, som viser sig at

være manden i familien, der på en tragisk måde har taget sit eget liv.

# data[].attributes.body
Senere tømmer Helmer brevkassen, og der er to breve fra Dr. Rank. Et af brevene fortæller, at Rank vil låse sig inde og dø. Han mener nemlig at på grund af hans faders ugerninger, kan han ikke selv leve mere (det forstod man godt dengang). Derudover læser Helmer også Krogstads brev. Da han har læst det bliver han meget sur på Nora. Han vil slet ikke kendes ved hende, kun i det offentlige. Lige derefter kommer endnu et brev fra Krogstad ind ad døren. Det er gældsbeviset han har sendt. Han fortæller at han fortryder og angrer det han har truet Nora med. Derfor tilgiver Helmer lige pludselig Nora igen, efter at have sagt forfærdelige ting til hende.

Nora vil dog gerne snakke alvorligt med Helmer efter episoden. Hun fortæller at de i 8 ægteskabsår aldrig har talt alvorligt sammen. Hun fortæller også at hun aldrig har fået lov til at have sine egne holdninger. Og at hun er irriteret af, altid at have været til pynt. En dukke.
Derfor rejser hun med det samme hjem til der, hvor hun voksede op som barn. For at blive mere moden og at lære at klare sig selv.

# data[].attributes.body
Dette digt handler om Jens Vejmand. Han er en gammel og slidt mand. Hans liv er fuld af sten. Han har haft mange svære tider og problemer i hans liv. Hver dag arbejder han fra morgen til aften med at hakke sten, så han kan få penge til mad. Men trods at han arbejder meget, får han kun en meget lille løn.  En dag i december dør han midt i sit arbejde. Han får ikke en gravsten, kun et gammelt og mørt bræt, der står på kirkegården og hælder til den ene side.

# data[].attributes.body
Resumé
Til at starte med, ser man Pelle og Lasse ankomme til Danmark (Bornholm). De søger bedre levevilkår og Lasse vil gerne have et arbejde. Ingen vil ansætte ham, fordi han er enten for gammel, eller bare fordi han er svensker. Men Lasse bliver heldigvis tilbudt et job for 100 kr. om året på Stengården og Pelle skal med. Pelle møder en dreng der hedder Rod, som hjælper ham med at holde styr på køerne. Pelle bliver en dag lokket ind i laden, hvorefter hans hænder blive bundet sammen, hans bukser bliver hevet ned og han bliver pisket ud i gården; Erik reagere på dette straks og spurter hen til eleven, for at give ham en ordentlig gang tæsk. Han bliver dog stoppet af en af gårdens arbejdere. Erik vil gerne rejse til Amerika, efter at han har tjent færdig på gården. For når han har, så har han penge nok til en billet. Han giver Pelle lov til at tage med, fordi det er trods alt hans fødselsdag. Så to år efter, når sneen begynder at smelte, skal de ud og erobre verden. Man finder ud af at Kongstrup er far til Rod, og Erik siger at ’han har børn overalt, den horebuk. Det blev dog aldrig til noget med fruen. De siger at hun er en heks.’ Pelle starter i skolen og han er næsvis over for læren. ”Kan du læse? Næh, for så var jeg ikke kommet her.” Gårdejeren bliver kastreret senere hen i filmen, fordi han er en slambert-- horebuk. Pelle rejser til sidst i filmen og Lassefar bliver på gården.

Information, karakteristik, osv.
Tilbage i 1880/1890’erne. Tyendelov indtil 1920. Lasse Karlsson - faren, godmodig mand som elsker sin søn. Han har mistet sin kone og han drager sammen med sønnen til Bornholm, i håbet om at få et godt liv, med sin søn. Pelle Karlsson - sønnen, følger med. Han er til at starte med en glad dreng, men han vil gerne væk fra Stengården til sidst. Han møder mange forskellige mennesker; nogen som er onde og nogen der er gode mod ham. Kongstrup - Gårdejeren, bestemmende og lidt sæd og lidt ond. Han er en værre horebuk. Erik - meget nær ven til Pelle, flink og vil meget gerne til Amerika med Pelle. Han vil opleve verden.

Forvalteren - Uvenner med Erik, ond mand, ifølge arbejderen.

Fru Kongstrup - én af de få som hjælper Lasse & Pelle. Flink, gammel dame.

Bille August er instruktøren. Baseret på en roman af Martin Anders Nexøs, med samme navn.

# data[].attributes.body
Irene Holm ankommer til provinsbyen for at være danselærer. Hun lejer et lille værelse hos smeden og hans familie. Med sig har hun kun sin champagnekurv. Hun underviser børnene i byen i dans, bevægelse og holdning. Hun er en lille forsigtig pige, der ikke siger meget, når hun er sammen med andre mennesker. Når hun er alene på sit værelse, træner hun og øver forskellige dansetrin og drømmer sig tilbage til tiden på danseskolen. Da det bliver forår skal der afholdes afdansninsbal og Frk. Holm liver helt op til dette arrangement. Der er en festlig stemning, og der bliver holdt en tale for Irene Holm. Det ender med, at folk vil have hende til at danse en afsluttende solodans, hvor Irene Holm til sidst falder og alle griner af hende. Hun er ulykkelig. Dagen efter pakker hun hendes champagnekurv og drager videre til den næste by for at starte forfra med at undervise elever i dans.

# data[].attributes.body
Små frø er en moderne ungdomsroman af Mette Hegnhøj, udgivet i 2014. En kort roman om pigen Ine, som bor og går i gymnasiet i en helt almindelig by et sted i provinsen. Romanen er særlig derved, at den taler med en tekst, der er mere end 100 år gammel. Det vil sige, at der i Små frø er tydelige spor af novellen "Irene Holm", som kanonforfatteren Herman Bang skrev i 1890. Når tekster taler sammen på tværs af tid og sted, kalder vi det intertekstualitet.

# data[].attributes.body
Det Moderne Gennembrud var egentlig at man gjorde oprør imod den gamle tænkemåde, altså i romantikken, hvor man beskrev Danmark så smukt, idyllisk og fantastisk, selvom det ikke var tilfældet.

# data[].attributes.body
Hvis man tager litteraturen i dag, er det en del af underholdningsmarkedet. I forhold til litteraturen i "det moderne gennembrud" (1870-1890), hvor det var vigtig at litteraturen fremstod som en slags forum, med diskussioner af vigtige problemer og være oplysende. Det var bl.a. Georg Brandes som var med til at starte "det moderne gennembrud" da han holdt en forelæsning på Københavns universitet.

"Det moderne gennembrud" kommer lige efter romantikken, hvor man ofte malede illustrationer om det perfekte liv. "Det moderne gennembrud" er stik modsat, og vil gerne fortælle og diskutere om det virkelige liv, hvor alle hverdage ikke er en dans på roser.

# data[].attributes.body
Køn: forholdet mellem mænd og kvinder
mændene var meget mere hævet over kvinderne, der manglede ligestilling.

Klasse: sociale forskelle
Der var enorm forskel på rig overklasse og fattig underklasse.

Kirke: roligionens rolle i samfundet
Man begynder at sætte spørgsmåls tegn ved kirkens tro og kirkens rolle