# data[].attributes.body
Ehk self nimetatakse mandrite äärealasid.

# data[].attributes.body
Meretasemest allpool asuvad maismaa - alad.

# data[].attributes.body
Kõrgustasandikud , mis asuvad merepinnast kõrgemal kui 500 m.

# data[].attributes.body
Tasandikud , mille absoluutne kõrgus ei ületa 200 m.

# data[].attributes.body
Eesti pinnamood on üldiselt tasane, kuid vaheldusrikas, kus kõrgustikud vahelduvad madalike, nõgude ja orgu dega. Selline ulatuslik maa-ala on lauskmaa. Eesti asub Ida-Euroopa lauskmaal.

# data[].attributes.body
Mitmesuguse kõrguse ja ulatusega pinnavormid annavad maapinnale kuju ehk pinnamoe.Pinnamoodi kutsutakse ka reljeefiks.

# data[].attributes.body
Pinnavormid on maapinna ebatasasused, mis erinevad ümbritsevast alast peamiselt kõrguse ja välisilme poolest. Lihtsad pinnavormid on küngas ,nõgu ja org.

# data[].attributes.body
Maailmamere sügavamad kohad.

# data[].attributes.body
Mandri ja okeaani geoloogiline piir.Seal muutub maailmameri järsult sügavaks.

# data[].attributes.body
Absoluutse kõrguse järgi jagunevad tasandikud alamikeks , madalikeks , lauskmaadeks ja kiltmaadeks.

# data[].attributes.body
Lainetel on tohutu jõud , mis võib ööpäevaga mujale kanda hiigelkoguse settematerjali.Pikema aja jooksul purustavad lained aga tugevaimagi rannakalju.

# data[].attributes.body
Jõesängis voolav vesi uuristab nii kaldaid kui ka põhja.Peenem settematerjal kandub veevoolus edasi hõljumina , suuremad kivikesed veerevad või lohisevad edasi mööda jõepõhja.

# data[].attributes.headline
Kuidas on võimalik uhtoru teket takistada?

# data[].attributes.subject
Kuidas on võimalik uhtoru teket takistada?

# data[].attributes.body
Kasutades väiksemaid põllulappe ja rajades põldude vahele taimestikuga alasid , mis kaitsevad maapinda erosiooni eest.

# data[].attributes.body
.Tugeva saju korral võib veevool hõreda taimkattega nõlvale uuristada sügava voolutee ehk uhtoru.

# data[].attributes.body
vesi voolab mööda kallakut alla uuristades (erodeerides) maapinda tee, mis vähehaaval sügavamaks läheb. Nii tekivad algul kitsad ja madalad, hijem laiemad ja sügavamad vooluteed ehk jõesängid.

# data[].attributes.body
Temperatuurimuutused,sademed,jää,voolav vesi,lainetus,tuul ja organismid.Välistegurite toimel murenevad kivimid pehmeks ja pudedaks murendmaterjaliks,mida mitmed välistegurid kannavad uude kohta.

# data[].attributes.body
Sügavamad kohad on süvikud.Need on järsuveerulised,pikad ja kitsad nõod .

# data[].attributes.headline
Madalikud                                    

# data[].attributes.subject
Madalikud                                    

# data[].attributes.body
Madalikud on sageli väga tihedalt asustatud , sest tasasel pinnamoel on hõlpsam ehitada ning põldu harida.

# data[].attributes.body
Absoluutse kõrguse järgi jagunevad tasandikud alamikeks,madalikeks , lauskmaadeks ja kiltmaadeks.

# data[].attributes.body
NOORED MÄESTIKUS on kõrged, nende teravad tipud on sageli kaetud lume ja jääga , nõlvad on järsud ning mägedevahelised orud kitsad ja sügavad. VANAD MÄESTIKUD on madalad , tasaste lagede ja laugete nõlvadega , sest väga pika aja jooksul on need kulunud. Seal ei esine aktiivset vulkanismi.

# data[].attributes.body
Geoloogilises mõttes jaotatakse mäestikud vanadeks ja noorteks

# data[].attributes.headline
Mille abil kujutatakse kaartidele pinnamoodi ehk reljeefi.

# data[].attributes.subject
Mille abil kujutatakse kaartidele pinnamoodi ehk reljeefi.

# data[].attributes.body
Sageli rühmitatakse pinnavorme nende tekkeviisi järgi.

# data[].attributes.headline
Absoluutse ja suhtelise kõrguse määramise erinevus

# data[].attributes.subject
Absoluutse ja suhtelise kõrguse määramise erinevus

# data[].attributes.body
Koha kõrgus meretasemest -absoluutne kõrgus. Ühe koha kõrgus teise suhtes -suhteline kõrgus.

# data[].attributes.body
Kuju,kõrgus (sügavus),tekkeviis,koostis jpt .