# data[].attributes.body
och fångarna (utgruppen)gör då detsamma. i denna situation så tog vakterna på sig en dominerande roll för att skrämma fångarna och ha total kontroll då fångarna hade visat olydnad. detta ledde till sadistiska handlingar och förödmjukelse. När gruppen av vakter fick sina roller som de med makten utdelade så agerade de utifrån andras förväntningar. Vakterna fick därefter en hög konformitet och agerade utan tidigare moral. 

1. att "ondskan är banal" och beror på inneboende drift att lyda kan bevisas med milgrams experiment. dessa visar på att om det finns en stark aktoritet så är risken större att man lyder blint trots att ens handlingar är onda.  man kan också likna det vid åskådareffekten då man inte ville sticka ut och följer dem runt omkring.

2. Halsam och Reicher menar att ondska handlar om roller och hur man identifierar sig i situationer med makthavararen. Man vill identifiera sig med "makten" och en ideologi och blir därmed övertygade att de gör en god gärning när de tar till sig extrema handlingar för sin ideologi. 
i zimbardos experiment så förekom det en viss haloeffekt när fångarna började göra motstånd och vakterna då ansåg dem som farliga vilket de ansåg rättfärdigade deras handlingar och de fick en roll som dominerade och de "goda" i situationen. rollen man tar på sig kan påverka ens handligar och om man gör gott eller ont.

# data[].attributes.body
och fångarna (utgruppen)gör då detsamma. i denna situation så tog vakterna på sig en dominerande roll för att skrämma fångarna och ha total kontroll då fångarna hade visat olydnad. detta ledde till sadistiska handlingar och förödmjukelse. När gruppen av vakter fick sina roller som de med makten utdelade så agerade de utifrån andras förväntningar. Vakterna fick därefter en hög konformitet och agerade utan tidigare moral. 

1. att "ondskan är banal" och beror på inneboende drift att lyda kan bevisas med milgrams experiment. dessa visar på att om det finns en stark aktoritet så är risken större att man lyder blint trots att ens handlingar är onda.  man kan också likna det vid åskådareffekten då man inte ville sticka ut och följer dem runt omkring.

2. Halsam och Reicher menar att ondska handlar om roller och hur man identifierar sig i situationer med makthavararen. Man vill identifiera sig med "makten" och en ideologi och blir därmed övertygade att de gör en god gärning när de tar till sig extrema handlingar för sin ideologi. 
i zimbardos experiment så förekom det en viss haloeffekt när fångarna började göra motstånd och vakterna då ansåg dem som farliga vilket de ansåg rättfärdigade deras handlingar och de fick en roll som dominerade och de "goda" i situationen. rollen man tar på sig kan påverka ens handligar och om man gör gott eller ont.

# data[].attributes.body
1) Det är chockerande hur en tillsatt miljö samt roller kan förändra oss människor på så kort tid.

Det är lätt att vara efterklok, Dr. Zimbardo kunde inte förutse konsekvenserna av hans experiment, dock så lät han experimentet pågå trots de grova handlingar som skedde. Frågan är hur långt man kan gå i forskningens namn? Milgrams experiment var mindre moraliskt eftersom försökspersonerna utsattes för psykologisk tvång att utföra experimentet medans i Dr. Zimbardos experiment utgavs endast roller, inget tvång.

Extrem tydlig vi- och dom effekt mellan vakterna och fångarna. Vakterna ansåg sig själva som bättre än fångarna och det rättfärdigade då deras handlingar.

Under experimentet kunde man se att den sociala hjärnan och spegelneuronerna verkade, vakterna tog efter varandras beteende och följde med gruppen för att inte utsätta sig själv för psykologisk påfrestning och möjlig utfrysning ur gruppen.

2) Vi tror att dessa två teser om ondska samspelar.

# data[].attributes.body
Experimentet  är både intressant och skrämmande hur blint och människor kan följa auktoritet.

Samuel och Alex tycker det är experiment är moraliskt ok, eftersom tack vare det kunde man fastställa korrekta domar för dem fångarvaktarna i Irak. Det gav även mycket användbar information om hur vår hjärna fungerar. Men vi tycker att  experimentet ska följas av forskare som hela tiden kan avbryta experimentet. Iza och Sofia tycker syftet med experimentet  är bra, men det är moraliskt fel att utsätta människor för vad som hände.

Vi anser att Stanfordexperimentet är moraliskt värre eftersom det utsätter individen för en större psykisk påfrestning. Det hade också större risk att urarta, för till skilllnad från Milgramexperimentet hade inte det här ett tydligt mål. Detta ledde till att forskarna sveptes med.

I början var vakterna obekväma med sitt uppdrag men sedan fick en av dem för sig att han ville vara den hårdaste av dem. På grund av spegelneuroner och den sociala hjärnan började andra vakter ta efter av hans beteende. Detta på grund av att spegelneuronerna får oss att härma beteenden och vi på grund av vår sociala hjärna förderar att följa med strömmen
Beteendet eskalerade då vakterna började konkurrera undermedvetet. De började även behandla fångarna som att de var riktiga fångar, vilket berodde på Halo-effekten som gjorde att de framstod som farliga. När de såg handbojorna och deras fängelseklder uppfatade fängelsevaktarna fångarna som att dem faktiskt var farliga fångar trots att de inte va det. Ett vi och dom-tänk etablerades även mellan fångarna och vakterna och det ledde till ökad social distans och fientlighet mellan grupperna.

Utifrån artikeln har vi kommit fram till att båda teserna är sammankopplade ”Ondskan är banal” och beror på en inneboende drift att lyda" och "Ondska handlar om roller och att man identifierar sig med makthavarna". Vi tror att dessa teorier är för simpla för att beskriva ett sådant komplext fenomen. Däremot kan de om man kopplar ihop de närma sig sanningen. Det borde finnas något bakom vår drift att lyda, och den förklaringen hittar vi i tes 2. Tillhörighet är ändå tredje steget i Maslows behovstrappa, och ett känsla av att bli del av något större som t,ex vetenskap i milgrams experiment, eller ideologin i nazityskland uppfyller detta mänskliga behov och leder därför till vår drift att lyda.
Individens inre drift att lyda är på grund av att man vill  identifierar sig med auktoritären som ofta är kopplad till en ideologi, exempelvis som med nazismen under Förintelsen.

# data[].attributes.body
Man tror inte att människor kan bli så påverkade på så kort tid.

Ja, att genomföra experimentet var okej tills det gick för långt. Det är moraliskt fel att bevittna att folk skadas under experimentet. Experimentet blev psykiska skadan med långvarig effekt var inte lika påfrestande i Milgrams experiment som i Zimbardos experiment.

Åskådareffekten, för många vakter runt om som inte gör något motstånd vilket leder till att ingen vill sticka ut o säga ifrån (vakterna), Spegelneuroner, vakterna kollar runt och härmar vad de andra vakterna gör och efter ena killen/vakten vågar börja så tar de andra efter.

Det beror helt på hur legitimt handlingen är. Det är läskigt att vi människor kan göra i princip vad som helst när det kommer till att lyda auktoriteten. Ondskan är banal, den finns inom oss vi anpassas efter vår omgivning och spegelneuroner gör att vi vill spegla av vad andra gör. När människor handlar ont som nazisterna är det spegelneurnerna som får de onda inom oss att agera. När folk agerar på ett visst sätt så vill vi inte sticka ut ur mängden och därför  ör vi samma sak, alltså kan detta emellertid leda till att vi utför en om handling även om det inte var avsikten. Därför kan man säga att ondskan lever inom oss alla för att våra handlingar påverkas inte bara utav vår moral utan av vår omgivning, spegelneuroner

När vi hamnar i ett nytt sammanhang och vi inte vet hur vi ska agera så går vi in i en roll, där vi bygger upp en ny identitet som speglar hur en annan person agerat i en liknande situation. När makthavarna agerar på en ondskefullt sätt så kommer folk automatiskt att spegla deras tankesätt, för att normen blir att följa makten. När det blivit en norm kommer åskådareffekten leda till att ingen vill agera annorlunda

# data[].attributes.body
- Det är oroväckande hur makt kan påverka människor och dess handlingar, och hur lätt det är att ta på sig en offerroll när någon annan gett en order. Alltså, det är lätt för fångarna att hamna i underläge när det finns en högre makt som säger åt dem vad de ska göra, trots att de vet att det

- Nej, det är omoraliskt att utföra ett sådant experiment. När det går så långt att man inte längre ser experimentet som ett experiment blir det omoraliskt. Stanford-experimentet fick förödande konsekvenser för både fångarna och vakterna, både psykiskt och fysiskt. Jämfört med Milgrams lydnadsexperiment där konsekvenserna inte blev lika påtagliga. Där fanns ett val att avsluta, medan det var svårare att ta sig ur Stanfordexperimentet.Däremot förstår vi inte hur man kan få tillstånd till något av experimenten, eftersom det påverkar människors hälsa.

- Människorna blev blinda för vad som hände, och vakterna förstod inte vilken fara de utsatte fångarna för, dvs åskådareffekten. Ju fler som tittar, desto större risk att man inte hjälper till. Med åskådareffekten menar vi att vakterna inte sade emot varandra, och samma sak gäller fångarna. Ingen gick emot det som uppstod, och därför skedde ingen förändring. Det handlar även om den sociala identiteten, dvs att t ex vakterna hittar liknande beteenden hos varandra, och drar sig därför till varandra. Vakterna hjälpte alltså varandra att få de rollerna de fick med hjälp av den sociala identiteten. Samma sak gäller fångarna. De hittade likheter hos varandra och detta ledde till att det blev ett tydligt "vi och dom" mellan vakterna och fångarna. En annan faktor som bidragit till konsekvenserna kan ha varit habituering, dvs en biologisk mekanisk som hjälper oss att sålla bort ljud och händelser runt omkring. Detta gjorde att vakterna inte såg vikten i sina handlingar. Det blev inte längre konstigt att skada en annan människa. Innan de gick in i experimentet tilldelades dem roller, och därmed skapades förväntningar. Förväntningar på hur både fångarna och vakterna skulle agera, och även en halo-effekt uppstod. Dvs att ett intryck gjorde att de förväntades ha andra egenskaper i samma genrer, i detta fall negativa egenskaper. Rosentale-effekten hade även stor påverkan på experimentet, då både fångarna och vakterna redan hade förväntningar på hur den andra gruppen skulle agera innan de gick in i experimentet.

Del 2:
-

# data[].attributes.body
Man tror inte att människor kan bli så påverkade på så kort tid.

Ja, att genomföra experimentet var okej tills det gick för långt.

Åskådareffekten, för många vakter runt om som inte ör något motstånf vilket leder till att ingen vill sticka ut o säge ifrån (vaktern), Spegelneuroner, vakterna kollar runt och härmar vad de andra akterna gör och efter ena killen/vakten vågar börja så tar de andra efter

Det beror helt på hur legitimt handlingen är. DET är läskigt att vi människor kan göra i princip vad som helst när det kommer till att lyda auktoriteten

Vilka konsekvenser får åskådareffekten i det här sammanhanget? Vilka konsekvenser får förklaringen att det beror på spegelneuronerna? (marie)

# data[].attributes.body
1. Hemskt hur människor är kapabla till att göra dessa handlingar.
2.  Om de som var med inte visste vad dom gav sig in på så är det inte moraliskt. Men samtidigt så är det ett bra experiment för att föra vetskapen om psykologin framåt.
3. Experimentets utfall tror vi berodde på konformitets principen vilket innebär att vi härmar varandra. När den första vakten började med att behandla fångarna dåligt så följde de andra efter. Vi tror dessutom att detta hände på grund av halo effekten vilket gjorde att vakterna såg ner på fångarna eftersom att de var just fångar. Även fast de inte hade gjort något för att förtjäna den behandlingen.

1. Alla människor har en ondska inom sig men graden av lydnad skiljer sig från person till person, vilket resulterar i att människor  i olika mått driver igenom handlingen. Ondskan kan liknas vid grupptryck det vill säga att människorna i experimentet följer order vilket gör att vi inte vill sticka ut/gå i mot gruppen trots handlingens innebörd. Om vi dessutom får en order av att följa en uppmaning är vi beredda att följa aktionen. Ondskan är banal det är inte vår egen uppfattning
2. Man kan tänka sig att onskan kan kopplas till olika roller i en formel/informell grupp. Den sociala identiteten som påverkas och förstärks av gruppen gör att man får en viss roll i sin grupp. Identifieringen med makthavare skulle kunna förklaras med konformitet, man anpassar sig till gruppen och speciellt makthavaren och följer det som är som en norm.
Förklara konformitetsprincipen i det här sammanhanget. Vilka konsekvenser leder de till?
Förtydliga haloeffekten! Konsekvenser av den? (Marie)

# data[].attributes.body
1. Det är skrämmande att se vilken makt som man kan utöva över andra, och hur snabbt det kan gå fel.
2. Det fanns goda avsikter i början eftersom man inte visste vad som skulle hända, man förväntade sig antagligen harmlösa reaktioner. När det sedan började gå mot mer fascistiska mönster borde en moralisk broms applicerats. När det första sammanbrottet inträffade borde experimentet avbrutits.
3. Det som styrde resultaten i experimentet var ett "vi och dem" tänk. Vakterna sågs sig själva som riktiga vakter och när fångarna påbörjade en revolt, uppfattades de som farliga. Utan en auktoritet som gav tydliga riktlinjer tillämpade vakterna sina egna metoder för att skapa åtlydnad bland fångarna.

Blind Lydnad:
1. Det är svårt att förstå att ondskan skulle vara banal. En människa har ändå inneboende moraliska och etiska koder och värderingar, vilka en tänkande individ inte rimligtvis bara släpper. Att ondskan skulle vara banal är därför ett delvis svårförståeligt begrepp och delvis löjligt begrepp.
2. Det verkar vara en bättre förklaringsmodell för en mängd olika "hemskheter" än en inneboende vilja för blind lydnad. Att tro starkt på ett syfte eller en ideologi är typiskt för exempelvis fanatisk extremism som exempelvis tagit sig uttryck nyligen i islamisk terror. Samma mekanism som drev Anders Behring Breivik. Samma process som drev nazister i koncentrationsläger.

Åskådareffekten har även en stor påverkan. Det vill säga att man skjuter ifrån sig ansvaret till någon/några andra. Om ens omgivning agerar med ondska drivs denna process på och man hamnar själv i onda tankebanor. Detta kan förklara varför så pass många vakter under Stanfordexperimentet agerade som de gjorde. Men även det psykologerna Alexander Haslam och Stephen Reicher förklarar i artikeln "Blind lydnad inte vägen till ondska" nämligen att, människor kan agera med ondska ifall de tror att deras handlingar tjänar ett gott syfte.

# data[].attributes.body
1. Det är läskigt och overkligt. Hur kunde han få tillåtelse till att göra det här. Vi förstår att han ville göra det för att det är intressant att se hur människor förhåller sig i grupp, men det här borde ha avslutats mycket tidigare.
2. Tanken och upplägget är bra, men när det blir överdrivet och det går överstyr då är det inte okej. Milgrams experiment är mer okej för att där är det ingen som skadats, medan de i detta experimentet fick sammanbrott. Fick de permanenta skador?
3. Vissa vakter ville säkert gripa in när en del gick överstyr men gjorde inte det, vilket kan vara som åskådareffekten. Om en vakt hade sagt stopp kanske andra hade gjort det också, men när ingen gjorde det så var det ingen som stoppade.

Först sattes deltagarna, vakterna och fångarna, in i en formell grupp, och skapade roller och regler utifrån normer i samhället. Vakter ses som hårda och överordnade, vilket gjorde att de fick den rollen även i fängelset. Kanske hade en "fånge" försökt att ta en stark roll, men när vakterna gick ihop tillsammans och ansåg sig vara starkare var det svårt för fångarna att agera annorlunda. Vi och dom- effekten gjorde att grupperna blev ännu starkare. Vakterna såg sig som bättre än fångarna.

Konsekvenserna av bildandet av "vi och dom" gjorde att om man tillhörde ingruppen så blev välmåendet bättre, självförtroendet stärks och statusen för gruppen och individen höjs. Båda grupperna kan ha haft en vi-känsla, men kanske hade vakterna en starkare eftersom att de fick en starkare roll från att vara vakter.

Det bildades normer även för de som höll i experimentet. Normerna blev att beteendet vakterna hade var normalt, så som de behandlade fångarna blev en norm. Emperiemntledarna hade kunnat se det som någonting hemskt, men pga normen gjorde de inte det. När de då kom in en till person som inte hade sett experimentet innan,

De normerna gjorde att vakter hade förväntningar på fångarna, vilket man kan likna vid rosenthaleffekten. Utöver de förväntningarna så kan man applicera självuppfyllande profetia på det. Självuppfyllande profetia kommer ifrån tidigare erfarenheter som leder till förväntningar man har. Vakterna och fångarna hade båda förväntningar på hur rollerna skulle tilldelas, vilket gjorde att sannolikheten för deras förväntningar ökar. Även haloeffekten hänger ihop med detta. Om man efter förväntningarna börjar dra slutsatser efter förväntningarna, blir följderna antingen positiva eller negativa.

Att ondskan är banal kan man likna vid åskådareffekten. Om alla följer order, och att det inte är någon som säger emot så kommer ingen att säga stopp till det man måste göra mot fångarna exempelvis under andra världskriget. Det handlar även om att vakterna i koncentrationslägrena vänjer sig vid vad de ser där, och lär sig att sålla bort saker som stör dem, vilket kallas för habituering.  Fångvaktarna ser sin även som en del i gruppen. De har samma kläder, samma jobb, samma motsatta grupp. Det gör att de känner sig starkare tillsammans och den sociala identiteten blir starkare.

- Man kan se av dessa begrepp att delvis är ondskan banal, man följer bara order. Men samtidigt gör den sociala identiteten och habitueringen att det inte behövs något mer komplicerat svar på ondskan, utan att det räcker med de delarna för att få exempelvis vakterna på koncentrationslägrena att inte sluta.

- Hjärnan vill att man ska samarbeta med varandra, och hjärnan får en belöningssignal när man håller med varandra. Det gör att när man håller med och identifierar sig med makthavarna mår hjärnan bra. Samtidigt mår hjärnan dåligt när man blir  utesluten ut en grupp, och när man då får en roll så håller man sig till den.

Det blir även en hög konformitet i gruppen när ledaren eller majoriteten tycker en sak eller har förväntningar på hur man ska vara och fullfölja sina roller. I exempelvis koncentrationslägerna skulle man ha en viss åsikt, man skulle vara tuff och hård. Vakterna ger då efter på grund av de här förväntningarna och liknar sig med resten av gruppen. Alla ledare kanske inte höll med Hitler och nazismen, men anpassade sig för att passa in i gruppen och inte hamna utanför. Man ville vara med i "vi:et" och inte i "dom:et."

# data[].attributes.body
1. hur en männsikas moral kan svepas bort utan konsekvenstänk när man är i en maktposition.

2. Vad som är moraliskt är relativt, men pga att Stanfordexperimentet var fysiskt och mer verkligt kan man se det som görvre än Milgramsexperiment då inga stötar faktiskt blev utdelade. Men i båda experimenten följer testpersonerna blint en skapad autoritet.

3. Skapandet av ett vi och dom sätter grupper emot varandra . Utan några klara instruktioner eller riktlinjer från proffesorerna, skapar vakterna (ingruppen) ett eget styre där de väljer att vara starka auktoriteter. De faller snabbt in i sina roller och fångarna (utgruppen)gör då detsamma. i denna situation så tog vakterna på sig en dominerande roll för att skrämma fångarna och ha total kontroll då fångarna hade visat olydnad. detta ledde till sadistiska handlingar och förödmjukelse. När gruppen av vakter fick sina roller som de med makten utdelade så agerade de utifrån andras förväntningar. Vakterna fick därefter en hög konformitet och agerade utan tidigare moral.

1. att "ondskan är banal" och beror på inneboende drift att lyda kan bevisas med milgrams experiment. dessa visar på att om det finns en stark aktoritet så är risken större att man lyder blint trots att ens handlingar är onda.  man kan också likna det vid åskådareffekten då man inte ville sticka ut och följer dem runt omkring.

2. Halsam och Reicher menar att ondska handlar om roller och hur man identifierar sig i situationer med makthavararen. Man vill identifiera sig med "makten" och en ideologi och blir därmed övertygade att de gör en god gärning när de tar till sig extrema handlingar för sin ideologi.
i zimbardos experiment så förekom det en viss haloeffekt när fångarna började göra motstånd och vakterna då ansåg dem som farliga vilket de ansåg rättfärdigade deras handlingar och de fick en roll som dominerade och de "goda" i situationen. rollen man tar på sig kan påverka ens handligar och om man gör gott eller ont.